Nejvíc žadatelů o azyl je letos ze Slovenska
Hospodářské noviny, Praha, 19. 7. 2005
Autor Petr Holub

Proti loňskému roku přibylo slovenských žádostí o azyl v České republice. Do přijímacího střediska ve Vyšných Lhotách jich za půl roku nastoupilo 150, z toho 64 v červnu. Ze Slovenska tak letos přichází nejvíc uprchlíků.
Potvrdily se tak dřívější prognózy odborníků Ministerstva vnitra a Organizace pro mezinárodní migraci, kteří ve svých průběžných studiích příchod dalších slovenských Romů předvídali. Nečekali pouze to, že někteří žadatelé pocházejí ze smíšených rodin. "Přicházejí v důsledku slovenské sociální reformy," říká ministr vnitra František Bublan.
Ministr má k dispozici zprávu, podle které jsou všichni azylanti z Košic, z romského sídliště Luník IX a z ghetta ve Vodárenské ulici. Někteří z nich přicházejí o střechu nad hlavou při demolicích, někteří byli vyhnáni z dočasných příbytků ve sklepích paneláků.
Azyl v České republice berou jako dočasné útočiště ve svízelné situaci.
"Na sídlišti Luník v zimě odpojili elektřinu a vodu. Lidé tam žijí v neuvěřitelných podmínkách," upozorňuje Roman Krištof z Mezinárodní organizace pro migrace, podle něhož Slovensko řeší své sociální potíže na útraty svých sousedů. Vedle Česka, kam utíkají ti nejchudší, je cílem migrace Belgie. "Rozdíl je v penězích. Kdo má tisíc korun, koupí si lístek do Třince, kdo tři tisíce, jede do Bruselu," tvrdí Krištof.
Podle expertů přicházejí žadatelé do azylového tábora ve špatném zdravotním stavu. Některé děti v něm jsou poprvé očkovány, musejí se vyléčit ze střevních a kožních nemocí. Příčinou je údajně fakt, že rodiny v Luníku mají k dispozici pouze dva zdroje vody: požární hydrant a blízkou říčku, ve které se všichni myjí i perou.
Někteří z příchozích tvrdí, že několik dětí na Luníku zemřelo zimou. Zpráva z Trebišova, odkud přicházejí do Čech další Romové, popisuje smrt kojence, kterého matka místo mléka krmila oslazenou vodou.
"Tyto zprávy však nemůžeme ověřit," říká Krištof. 
Značná část Romů, kteří z Vyšních Lhot po měsíci míří do dalších azylových táborů, už někdy o azyl žádala. Zpravidla jsou informováni, že ani tentokrát nemají šanci. Vyřízení žádosti však trvá několik měsíců a během té doby se mohou dostat z nejhoršího. Většina z nich přitom netuší, že jako občané Evropské unie se mohou v Česku usazovat bez omezení.
Této možnosti využívá podle informací Ministerstva vnitra ročně zhruba tisíc slovenských Romů, další hledají práci v pohraničí. K tomu je motivuje také sociální příspěvek slovenské vlády, která hradí dojíždění za prací do ciziny.
Průzkum z letošního roku ukazuje, že většina přicházejících Romů má základní vzdělání. Nejlépe se uplatní mladé rodiny, které získají první bydlení v relativně slušných bytech u příbuzných. Hůře jsou na tom lidé, kteří se přistěhují do městských ghett a práci obvykle nenajdou.
Někteří Romové se nechávají zaměstnávat podobným způsobem jako Ukrajinci. Firma jim přidělí ubytovnu a mzdu platí prostřednictvím jednoho z nich v rámci švarcsystému. Prostředník si strhává značnou část výdělku, prý na daně. 

Cesty romské migrace

Žádosti o azyl
Žádosti slovenských Romů o azyl začaly přibývat před pěti lety. Před dvěma lety dosáhly maxima v 990 případech. Loni se počet žadatelů snížil na 129, letos jich za půl roku bylo přes 150. Romové o azyl žádají, i když vědí, že ho nedostanou.

Migrace k příbuzným
Každý rok se v Česku nastálo usadí tisíc slovenských Romů. Nejčastěji u příbuzných v ghettech na okrajích měst. Někdy romský podnikatel zařídí bývalým sousedům ubytovnu a zaměstná je jako dělníky. Ženy někdy vydělávají prostitucí.

Příhraniční migrace
Každoročně se v pohraničních regionech dočasně usazuje několik tisíc Romů. Pokud to jde, využívají zdejší sezónní práci a slovenské sociální dávky.

Zdroj: Ministerstvo vnitra, Mezinárodní organizace pro migraci