Mestské zastupiteľstvo v Košiciach

Zápisnica
z IX. (mimoriadneho) zasadnutia Mestského zastupiteľstva v Košiciach,
zo dňa 18. januára 2016

Prítomní: podľa prezenčných listín

Zasadnutie Mestského zastupiteľstva v Košiciach otvoril a viedol primátor mesta Košice MUDr. Richard Raši, PhD., MPH vo veľkej zasadačke Magistrátu mesta Košice.

Úvod zasadnutia

p. Raši, primátor mesta - Dobré ráno prajem, dobré ráno, ctené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, vážení hostia. Otváram mimoriadne zasadnutie mestského zastupiteľstva, na ktorom vás všetkých vítam. V úvode chcem ospravedlniť pána poslanca Kaifera, ktorý sa ospravedlnil z dnešného rokovania. Konštatujem, že bolo prezentovaných 34 poslancov, čo je nadpolovičná väčšina všetkých poslancov a sme teda uznášaniaschopní. Chcem poprosiť ostatných pánov poslancov a dámy poslankyne, ktoré sa tu nachádzajú, aby si zasunuli svoje karty a prezentovali sa takisto. 

K programu zasadnutia

p. Raši, primátor mesta - Vážené dámy poslankyne, ctení páni poslanci, program dnešného mimoriadneho rokovania ste dostali v pozvánke. Teraz budeme hlasovať o predloženom programe. Prosím hlasujte.

Hlasovanie č. 1 -	za: 31 + ručne p. Kočiš, proti: 0, zdržali sa: 0
 
p. Raši, primátor mesta - Oznamujem teda, že dnes sa budeme riadiť týmto schváleným programom. Poprosím dopísať pána poslanca Kočiša. Keďže ide o mimoriadne zasadnutie, program zasadnutia zvolaného podľa § 14 ods. 2 sa nemohol doplniť ani meniť. Preto sme rovno hlasovali o predloženom programe. Teda oznamujem, že dnes sa budeme riadiť týmto schváleným programom zasadnutia. 
- - -

Overovatelia zápisnice:	Ing. Marek Kandráč a Ing. Lenka Kovačevičová 
- - -

Návrhová komisia

p. Raši, primátor mesta - Teraz poprosím predsedov poslaneckých klubov, aby navrhli svojich zástupcov do návrhovej komisie. Pán poslanec Jakubov, nech sa páči.

p. Jakubov, poslanec MZ - Dobré ránko prajem. Vážený pán primátor, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci. Ya poslanecký klub SMER - Sociálna demokracia navrhujem do návrhovej komisie pánov poslancov Andrejčák, Kočiš, Sitkár. 

p. Raši, primátor mesta - Páni poslanci Andrejčák, Kočiš, Sitkár. Pán poslanec Polaček, nech sa páči.

p. Polaček, poslanec MZ - Ďakujem pán primátor.  Pán primátor, ja mám procedurálny návrh a teda keď ho môžem predložiť.

p. Raši, primátor mesta - Teraz nemôžete predložiť, ešte sme neotvorili rokovanie zastupiteľstva. 

p. Polaček, poslanec MZ - Rád by som predložil pred diskusiou, keď je to možné. 

p. Raši, primátor mesta - Predložte procedurálny návrh vtedy, keď otvoríme bod rokovania, podľa schváleného programu, ktorý sme nemohli doplniť ani meniť. Takže v rámci prvého bodu programu, v rozprave, môžete sa prihlásiť s procedurálnym návrhom, ktorý môžete predložiť akýkoľvek. Čiže pán Andrejčák, Kočiš a Sitkár. Ak nemáme ďalšie pripomienky alebo iné návrhy, tak dávam hlasovať o tomto zložení návrhovej komisie v zložení - páni poslanci Andrejčák, Kočiš a Sitkár. Prosím hlasujme.

Hlasovanie č. 2 -	za: 33, proti: 0, zdržal sa: 1

p. Raši, primátor mesta - Oznamujem teda, že sme schválili návrhovú komisiu zloženú z pánov poslancov Andrejčák, Kočiš a Sitkár. Zároveň žiadam členov návrhovej komisie aby zaujali svoje miesto vo vyhradenom 12. rade a ostatným poslancom oznamujem, aby svoje návrhy k jednotlivým bodom programu zasadnutia predkladali písomne tejto návrhovej komisii po ústnej informácii poslancov. 
- - -

Bod č. 1
Návrh postupov pri riešení redukcie mestských častí v Košiciach

p. Raši, primátor mesta - Vážené dámy poslankyne, ctení páni poslanci, pod bodom číslo jeden predkladám materiál Návrh postupov pri riešení redukcie mestských časti. Dovoľte mi, aby som si vzal pred otvorením diskusie úvodné slovo, ako predkladateľ materiálu a oboznámil vás s niektorými informáciami. Ctené dámy, vážení páni, sme vo fáze kedy môžeme urobiť zmenu, ktorú, som o tom presvedčený, Košičania očakávajú. Uvedomme si, že mestské časti aj pri ich vzniku pred približne 25 rokmi vznikli spontánne a nebolo to rozhodnutie väčšiny Košičanov. A snažím sa pokračovať v niekoľkoročnej snahe zredukovať počet mestských častí v Košiciach, pretože som presvedčený o tom, že každé ušetrené euro bude mať svoj význam a ak bude použité na skvalitnenie služieb pre občana mestskej časti, v ktorej sa ušetrí. Nejde iba o finančnú úsporu. Túto podporu alebo táto snaha o redukciu má aj podporu mnohých odborníkov. Možno by som za všetkých mohol odcitovať prezidentku Asociácie komunálnych ekonómov Slovenska, ktorá hovorí, že veľký počet mestských časti rozbíja koncepciu rozvoja, ako aj implementáciu tejto koncepcie. Čím je viac menších jednotiek, tým ťažšie je organizovať rozvoj mesta. A menej je niekedy viac. Myslím si, že Košičania očakávajú, že samospráva v našom meste bude pracovať tak, aby mohli vďaka implementujúcej sa elektronizácii služieb vybaviť, čo najviac úradných vecí z pohodlia domova, priamo od stola. Pokiaľ chcú ísť na úrad alebo musia ísť na úrad, aby v prípade nutnosti strávili na úrade, čo najmenej času a aby im úrady, bez ohľadu na to, v ktorej mestskej časti sa nachádzajú, nekomplikovali život rôznymi požiadavkami. Aby keď už nevedia vybaviť veci elektronicky a kvôli tomu, že chcú alebo musia niečo vybaviť na úrade, aby to bolo čo najjednoduchšie. Myslím si, že každý v meste chce mať fungujúcu samosprávu, ktorá spĺňa tieto kritériá a som presvedčený, že aj model, ktorý dokáže splniť ich požiadavky je založený na zachovaní identity súčasných mestských častí. Myslím na to, keď najmä obyvatelia malých mestských častí sa boja, že ich história a to, že boli kedysi samostatnými obcami zanikne. Čiže určite som za zachovanie identity súčasných mestských častí v zmysle názvu mestskej časti, histórie či symbolov. A zároveň si myslím, že ten model je založený, ale aj ktorý dokáže splniť očakávania občanov, je založený aj na odbúraní byrokracie v mestských častiach a ušetrení nákladov na financovanie úradov, niektorých funkcionárov a miestnych poslancov. Obyvatelia mestských častí budú stále žiť vo svojej mestskej časti, ktorá nestratí svoje meno, hranice ani symboly. Ale o zabezpečenie všetkých služieb v nej sa postará buď mesto Košice, cestou úradovní alebo úradu novej mestskej časti. Všetci Košičania žijú v jednom meste a myslím si, že všetci Košičania aj chcú žiť v jednotnom systéme fungujúcej samosprávy, kde dostanú rovnako kvalitné služby bez ohľadu na to, v ktorej mestskej časti sa nachádzajú, bez ohľadu na to, na ktorej ulici žijú. A myslím si, že to mesto Košice vie zabezpečiť aj s menším počtom mestských častí. Myslím si, že keď sa chceme pohnúť ďalej, tak nemá zmysel donekonečna prepočítavať varianty počtu mestských častí a odvolávať sa na to, že volení zástupcovia Košičanov a Košičania samotní nemajú dostatok informácií. Myslím si, že ľudia od nás očakávajú, že tento dlhodobý problém vyriešime a nie, že o ňom budeme ďalšie funkčné obdobie iba diskutovať. Som presvedčený o tom, že Košičania zmenu chcú a našou povinnosťou je, aby sme ju uskutočnili. Aj preto som navrhol túto zmenu alebo tento postoj Košičanov vyjadriť v referende. Pretože aj pri stretnutiach s mnohými z vás som sa stretol s názorom, išlo najmä o stretnutia s niektorými starostami, že túžba po redukcii mestských časti je možno túžbou mojou a túžbou médií a, že názor občanov je úplne iný. A myslím si, že referendum je práve tým inštitútom, ktorý vie povedať to, či je pravda na jednej strane, teda, že Košičania sú za redukciu mestských častí alebo že je na strane pravda, niektorých z vás, ktorí si myslíte, že je to tlak médií a niektorých obyvateľov nášho mesta. Súčasná legislatíva je nastavená tak, že ak aj referendum vyhlásime, uskutoční sa, a pokiaľ bude navyše aj úspešné, zmena členenia mestských častí by nemusela byť priechodná, pretože súčasná legislatíva je nastavená tak, že stačí, ak túto zmenu zablokujú v niektorej z mestských častí jej obyvatelia v miestnom referende, v ktorom sa vyjadria proti. Zákon o meste Košice totiž presne špecifikuje počty mestských častí a spôsoby ich zmeny. Preto aj na tomto mimoriadnom rokovaní mestského zastupiteľstva sú pripravené v návrhu dva návrhy uznesení. Podľa prvého,  mestské zastupiteľstvo môže schváliť vyhlásenie mestského referenda v deň konania parlamentných volieb 5. marca 2016, kde sa Košičania môžu vyjadriť, či sú za to, aby mali menej mestských častí, prípadne môžu hlasovať aj za konkrétny model usporiadania mesta od budúceho komunálneho volebného obdobia. Ak teda bude schválená aj druhá otázka referenda, ktorá by tento nový model členenia mesta špecifikovala. Ak by bolo referendum úspešné a myslím si, že by to bolo prvýkrát v histórii nášho mesta a myslím si, že podobný precedens pri väčších mestách alebo podobný výsledok pri väčších mestách ešte nikdy nebol, myslím si, že záväzok tohto referenda, a najmä keby sa odsúhlasilo aj konkrétne členenie mesta v novom volebnom období, teda nový počet mestských častí v našom meste, bolo určite by výrazným spoločenským či politickým imperatívom na schválenie novely zákona v Národnej rade Slovenskej republiky, pričom v tejto novele z prílohy zákona o meste Košice by boli vypustené tie mestské časti alebo by boli nahradené súčasné mestské časti novými mestskými časťami, ktoré by vznikli. Uvedomme si, že napr. v Českej republike je výsledok referenda obligatórny, teda záväzný pre poslancov najvyššieho zákonodarného zboru a myslím si, že aj ZMOS, ako ústredné združenie samosprávy by mohlo zvážiť iniciovanie tejto legislatívnej zmeny, ktorá by tento stav uzákonila aj na Slovensku. Počet mestských častí je možné redukovať aj bez referenda, keď bude mestské zastupiteľstvo uznesením iniciovať legislatívnu zmenu, tak poslanci požiadajú NR o zmenu zákona o meste Košice a splnomocnia primátora mesta, aby predložil tento návrh na rokovanie Národnej rady, na riadnej schôdzi slovenského parlamentu, čiže po marcových voľbách. Novela zákona o meste Košice by totiž preniesla kompetenciu rozhodovať o usporiadaní mestských časti na mestské zastupiteľstvo a Radu starostov v Košiciach, bez oprávnenia mestských častí zablokovať takéto rozhodnutie. Všetci ste analýzy, ktoré sa týkajú možných postupov pri riešení redukcie počtu mestských častí dostali. Táto právna analýza bola vypracovaná pre mesto odborníkom na správne právo pánom docentom Vernarským z Fakulty verejnej správy. Ešte raz zopakujem, tvrdí v nej, že rušiť mestské časti možno priamo zákonom o meste Košice, hoci aj po platnom referende, ktoré nie je právne záväzné, ale predstavuje legitimizačný základ pre takúto zmenu. Mohla by to byť ale, zároveň upozorňuje, ústavne citlivá záležitosť. Preto považuje za vhodnú okrem referenda aj zmenu zákona, ktorá by priznala kompetenciu rozhodovať o existencii či neexistencii mestských častí na svojom území mestu Košice. Teda zrušila by v súčasnosti platné oprávnenie odmietnuť zlúčenie mestských častí v miestnom referende. Odborník na správne právo to odôvodňuje tým, že rozhodovanie o usporiadaní mesta má byť prenesené na hlavného nositeľa jeho samosprávy. Mestské časti nepredstavujú samostatný stupeň územnej samosprávy. Sú typické iba pred dve mestá v našom štáte. Pre hlavné mesto Bratislavu, ktorá má mestských častí 17, pre mesto Košice, ktoré ich má 22. A mestské časti sa podľa tejto analýzy iba podieľajú na samospráve mesta. Mesto môže zveriť výkon svojich niektorých kompetencií mestských častí, a preto aj ústavné právo na územnú samosprávu patrí primárne mestu. V návrhu novely, ktorá v návrhu novely rozhodne o zrušení mestských častí mestské zastupiteľstvo zmenou štatútu. Teda to je tá druhá časť. Na jej schválenie bude potrebná nadpolovičná väčšina všetkých hlasov, pričom sú aj pri tomto druhom postupe, teda pri druhom návrhu uznesenia, keď sa kompetencia dáva na mestské zastupiteľstvo, boli v analýze prednesené dve verzie. Tá prvá bola, keď nechávala túto kompetenciu výlučne mestskému zastupiteľstvu. Tá druhá bola so zaradením Rady starostov do tohto rozhodovacieho procesu s tým, že Rada starostov by mala právo veta. A toto právo veta by mohlo mestské zastupiteľstvo prelomiť trojpätinovou väčšinou všetkých poslancov. Po zmene zákona o meste Košice by mesto rozhodovalo o svojom území samostatne. Naznačil som to už na decembrovom zastupiteľstve. A pokiaľ by sme schválili tento postup, bolo by dostatok času na prijatie rozhodnutia o novom usporiadaní mestských častí. Záujmy mestských častí by v tomto procese reprezentovala Rada starostov. Verím, že tentokrát máme k dispozícii dostatok argumentov, aby sme sa rozhodli, aby sme urobili dôležitý krok na dosiahnutie jediného cieľa, zjednodušiť, zefektívniť a zlepšiť výkon samosprávy pre Košičanov. Myslím si, že na to, aby sme získali najväčší mandát a na to, aby sme sa možno vyhli aj v budúcnosti nekonečným debatám o tom, ako mesto Košice vyzerať má. Myslím si, že tou ideálnou kombináciou možnosti uznesení by bolo schváliť referendum, v ktorom by ale nebola položená iba jedna otázka. Pretože si uvedomme, že pokiaľ schválime referendum s otázkou: „Ste za zníženie počtu mestských častí?“, tak pokiaľ by bola účasť na referende nadpolovičná, si myslím, že ľudia by asi hlasovali za. Spojenie referenda s veľkými parlamentnými voľbami považujem za jedinú možnosť, kedy je predpoklad, aby bolo referendum úspešné. Pretože nadpolovičná väčšina alebo nadpolovičná účasť na voľbách je väčšinou spájaná s voľbami do Národnej rady Slovenskej republiky. Takže keď chceme využiť inštitút referenda, tak spojenie s parlamentnými voľbami je v prípade, z môjho postoja tá najlepšia príležitosť. Zároveň si ale myslím, že by bolo dobré, keby sme dokázali aj nadefinovať otázku, ktorá nás posunie ďalej z hľadiska budúceho členenia mesta, a ako by malo mesto po zredukovaní počtu mestských časti vyzerať. A poviem vám aj preto prečo. Pretože pokiaľ by sme schválili aj druhú referendovú otázku, ktorá by povedala, že občania si predstavujú štruktúru mesta tak alebo tak, a zároveň by sme schválili aj druhé uznesenie, ktoré hovorí o tom, že o budúcom usporiadaní mesta bude rozhodovať mestské zastupiteľstvo s právom prelomiteľného veta Rady starostov, v tomto prípade by sme po implementácii novely zákona mohli na rokovanie mestského zastupiteľstva rovno predložiť návrh, konkrétny návrh, ktorý schválili ľudia v referende. A mali by sme absolútne nespochybniteľný mandát od väčšiny Košičanov. Čiže poviem to veľmi jednoducho ešte raz, lebo možno nie všetci ste mali toľko času tú analýzu naštudovať. Pokiaľ by sme schválil referendovú otázku „Ste za zníženie počtu mestských častí?“ a odpoveď by bola áno a pokiaľ by sme schválili aj konkrétny model druhej referendovej otázky, ktorý by hovoril o usporiadaní mesta a odpoveď by bola áno, tak došli by sme do stavu, že vieme, čo chcú ľudia. Ale mohlo by to byť ústavne citlivé, pokiaľ by nedošlo k zmene zákona tak, ako je nadefinovaný teraz. Čiže mali by sme spoločensko-politický mandát urobiť zmenu podľa vyjadrenia vôle ľudí. Čo tu ešte nebolo. Pokiaľ by bolo referendum úspešné na to, aby to v budúcnosti nemohlo byť spochybňované, by bolo potrebné urobiť a schváliť aj druhé uznesenie a zákonne preniesť mandát redukcie počtu mestských častí na mestské zastupiteľstvo, ktoré by to mohlo urobiť zmenu mestských častí vo svojom štatúte. Pričom dôležité je si uvedomiť, že my sa stále bavíme o tom, ako mesto bude vyzerať od nového volebného obdobia. Keby sa nám podarilo dosiahnuť túto kombináciu, tak na základe mandátu, ktorý dostaneme v referende a na základe zmeny zákona, ktorý túto kompetenciu presúva na mestské zastupiteľstvo, by potom bolo, myslím si, povinnosťou mestského zastupiteľstva schváliť model, ktorý schválili ľudia v referende. Lebo by to bolo vyjadrenie väčšiny obyvateľov nášho mesta v právoplatnom referende. Čiže potom po zmene zákona, ktorý by túto kompetenciu dal mestskému zastupiteľstvu a Rade starostov, by sa predložil rovno návrh, ktorý bol v referende schválený a tento návrh by išiel aj do Rady starostov aj do mestského zastupiteľstva. Myslím si, že mandát, ktorý by v referende bol daný a vôľa, ktorá by bola v referende daná, by bola presunutá do praxe kvôli tomu, že táto kompetencia by už patrila mestskému zastupiteľstvu. Samozrejme, to je z môjho pohľadu ideálna kombinácia, s nespochybniteľným mandátom urobiť konkrétnu zmenu mestských častí. Sú možné aj iné kombinácie a preto sme sa tu stretli, aby sme ich vybrali a aby sme sa rozhodli, ako mesto bude pokračovať ďalej. Podľa predloženej analýzy sa dá robiť redukcia počtu mestských časti alebo, dovoľte mi, možno to zmeniť na iné slovo, optimalizácia počtu mestských častí aj bez referenda a to schválením druhej časti, ktorá prenesie v zákone kompetenciu pracovať s mestskými časťami na mestské zastupiteľstvo, ktoré je najvyšším reprezentatívnym orgánom samosprávy. Lebo ste navolení občanmi mesta, podľa volebných obvodov a mesto by malo byť tým orgánom, cestou mestského zastupiteľstva, ktorý má určiť ideálnu formu a budúcnosť formovania mesta. Výhodou je to, že by sa ušetrili finančné prostriedky, ktoré budú musieť byť použité na referendum. Pokiaľ by sa ale išlo neskôr do referenda, na druhej strane by sme museli ľudí na referendum vyhnať ešte raz, pretože teraz to referendum vieme spojiť s voľbami do národnej rady a naozaj je najväčší predpoklad, že tam bude čo najviac ľudí. Ale je možné urobiť zmenu aj bez referenda, schválením druhého uznesenia. Samozrejme, vytvára sa tam síce väčší časový priestor, na druhej strane bude nám chýbať mandát, ktorý by sme mohli v referende získať na konkrétnu mestskú časť, ktorú by sme mohli presadzovať. Takže dovoľte mi, aby som sa ešte raz poďakoval všetkým za návrhy, ktoré ste poslali, za rokovania, ktoré sme už k budúcemu usporiadaniu mesta Košice mali. A ja verím, že dnes sa posunieme ďalej a ukážeme, že aká je naša vôľa a ako chceme, aby naše mesto vyzeralo. A verím, že prinesieme zmenu, ktorú obyvatelia nášho mesta očakávajú. Ďakujem veľmi pekne ešte raz za pozornosť, otváram rozpravu a dávam slovo pánovi poslancovi Polačekovi, ktorý sa hlásil v priebehu úvodu schôdze. 

p. Polaček, poslanec MZ - Vďaka veľmi pekne. Dobré ráno ešte raz. Vážení kolegovia, ja by som podal procedurálny návrh, kde by sme sa dohodli na tom, že nebudeme uplatňovať v rokovacom poriadku § 24 ods. 2 v rokovacom poriadku, ktorý hovorí o spôsobe diskusie. Teda môj návrh procedurálny je o tom, aby sme neobmedzovali počet diskusných príspevkov pre poslancov, nakoľko sa jedná o tému, ktorá naozaj je historická, a myslím si, že je k nej naozaj obrovský priestor, aby sme naozaj si prediskutovali a zodpovedali možno množstvo otázok, ktoré môžu vzniknúť. Ďakujem pekne. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem. Len zopakujem pre poslancov, pretože došlo k zmene rokovacieho poriadku, aby ste vedeli, v súčasnosti máte možnosť vystúpiť k téme dvakrát po 3 minúty. Okrem toho môžete dať jednu faktickú poznámku na predchádzajúceho rečníka. Okrem toho môžete vystúpiť s dotazom alebo informáciou ešte dvakrát vo faktickej poznámke, čiže máte možnosť vystúpiť päťkrát. Ja by som navrhoval ísť zatiaľ týmto režimom. Pokiaľ sa ukáže v priebehu dňa, že je potreba vystúpenia poslancov viackrát, môže pán poslanec tento návrh predložiť. Pokiaľ ho teraz neschválime, ešte raz môžeme sa k tomu posunúť ďalej, nemám v tom problém, ale využime najprv všetky inštitúty, ktoré k tomuto rokovaniu máme. Je to päťkrát možnosť vystúpenia, dvakrát 3 minúty, trikrát po minúte. Keď bude potreba, určite nebude mať nikto problém, keď bude diskusia zmysluplná, k tomuto pristúpiť. Čiže musíme najprv hlasovať o poslaneckom návrhu pána poslanca Polačeka. Prosím hlasujte. 

Hlasovanie č. 3 -	za: 13, proti: 0, zdržali sa: 26

p. Raši, primátor mesta - Teraz dávam slovo pánovi poslancovi Petrvalskému s procedurálnym návrhom. Nech sa páči. 

p. Petrvalský, poslanec MZ - Ďakujem veľmi pekne. Dneska ráno bol za mnou jeden z bývalých starostov a poslancov mesta, ktorý by veľmi rád vystúpil. Ja si myslím, že tento človek má dosť veľký prehľad o tejto záležitosti. Pekne prosím hlasovať o tom, aby pán poslanec, bývalý, exposlanec Süli a starosta Starého mesta mohol vystúpiť. Ďakujem pekne. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem. Najprv sa spýtam, či je všeobecný súhlas? Nemusíme hlasovať. Je všeobecný súhlas? Nikto nie je proti. Ďakujem pekne, takže hlasovať nebudeme. V diskusii pán poslanec, exposlanec Süli, nech sa páči. Poprosím 3 minútky pán exposlanec, ďakujem.

p. Süli, obyvateľ mesta - Vážený pán primátor, ctené zastupiteľstvo, tu v zastupiteľstve sedí ešte pán poslanec Hlinka, bývalý starosta, ktorý bol pri zrode zákona o meste Košice, bol som tam aj ja, chvíľku, a mám na rováši tento zákon. Od roku 1945 do roku 1968 existoval na území mesta jednotný národný výbor. Územie tvorili súčasné mestské časti: Staré Mesto, Juh, Sever a Džungľa. 1. 8. 1968 pripojili, bez referenda k mestu obce, dediny: Barca, Košická Nová Ves, Myslava, Poľov, Šaca, Ťahanovce, Vyšné Opátske a Pereš. Mesto získava štatút okresného mesta. V roku 1. 1. 1976 k mestu Košice sa pripojili, zase bez referenda, bez opýtania, obce Kavečany, Krásna nad Hornádom, Šebastovce a Lorinčík. Je to 12 dedín, ktoré boli, povedal by som po slovensky, nasilu pripojené k mestu Košice. Od roku 1940 boli potom vybudované sídliská. Budem čítať nie v chronologickom poradí: Mier 1, Mier 2, Mlynský náhon, Ťahanovské hriadky, Juh ako juhovýchod, Západ, Kuzmányho, Nad jazerom, KVP, Dargovských hrdinov, Ťahanovce a pod. Predstavitelia mesta vtedy zistili, že nie je možné zvládnuť riadenie takejto veľkej aglomerácie z jedného centra a rozdelili mesto na 5 obvodov. Vzniká 5 obvodných národných výborov 1 až 4 a Šaca. Štátna správa kopíruje tieto obvody do okresov. V roku 1990 zaniká systém národných výborov a v zmysle Ústavy Slovenskej republiky príjme sa zákon o obecnom zriadení. Pre mestá s počtom obyvateľov nad 200 tis. sa prijíma špeciálny zákon. Týka sa to dvoch miest Bratislava a Košice. Bol som pri zrode tohto zákona. A pri jednaniach s občianskymi aktivistami, boli právnici, historici a iní odborníci, ktorí pripravili zákon o meste Košice, dospeli k názoru, že je opodstatnená požiadavka vrátiť samostatnosť jednotlivým nasilu pričleneným obciam. Nakoľko ale jedná sa o obce, ktoré sú imaginárnou pupočnou šnúrou zviazané s mestom, volí sa tá alternatíva samosprávy, ktorú dnes poznáme. Bolo prvé referendum vtedy, keď sme spoločne sa spýtali všetkých predstaviteľov obcí, ktorí boli prítomní: „Chcete mať samostatnosť alebo nechcete mať samostatnosť? Máte teraz reálnu šancu povedať.“ Súhlasili s týmto návrhom všetci zúčastnení. Ale aktivisti jednotlivých obcí spája nás miestna hromadná doprava, zber a likvidáciu tuhého komunálneho odpadu, riadenie materských škôl a základných škôl, zoologická záhrada, mestské lesy, letisko. Okrem iného, mesto Košice podľa počtu obyvateľov je najväčším akcionárom Východoslovenskej vodárenskej spoločnosti, a.s., TEHO, s.r.o. V dvoch prípadoch vznikla diskusia, pán primátor, v dvoch prípadoch, čo s mestskou časťou Džungľa a Luník IX. V prvom prípade išlo o zabudnutú robotnícku kolóniu a v prípade druhom sme chceli preklenúť fámy o utláčaní rómskej komunity. A rozhodlo sa v rámci mesta umožniť im samosprávu. Od roku 1991, v prvom prípade bola vybudovaná infraštruktúra, plynovod, kanalizácia, verejné osvetlenie a cesty v Džungli. To dovtedy predošlý režim nevedel pre túto kolóniu dlhé desaťročia zabezpečiť, len sľubovať. V druhom prípade, je zrejmé, že získať samosprávu je pomerne jednoduchšie, ako naplniť ho zmysluplným obsahom a udržať ju samozrejme vo funkčnom stave. Za 25 rokov je možné konštatovať, že rómska komunita v meste má v riadení svojej samosprávy ešte veľké medzery, ale to je úloha pre budúcnosť. V súčasnom období sa vedie veľká  diskusia o počte mestských častí. Jediný dôvod je ekonomický. Mesto zobralo niekoľko úverov, niektoré za dosť nevýhodných podmienok a ich splácanie je z hľadiska vyrovnaného rozpočtu dosť náročná úloha. Zníženie poslancov nebolo dosť efektívne. Lebo už sa znižovali počty poslancov aj v meste aj v mestských častiach. Ale obetovať demokraciu, odobrať obciam opäť samostatnosť a degradovať mesto na úroveň okresného mestečka za ročnú úsporu od 2,8 až 6,3 milióna eur, bola by veľká chyba. Nepoznám otázky, ktoré chcú položiť občanom mesta ohľadom zníženia počtu mestských častí, ale ako občan mesta sa neodvážim rozhodovať, napr. o odobratí samostatnosti dvanástim obciam, ktoré boli násilne pričlenené k mestu. Osobne si myslím, že keď už aj referendum, lebo je to najvyššia úroveň prejavu vôle občanov v každej jednej mestskej časti,  mali sme sa opýtať per partes, po častiach: „Chcete patriť k mestu? Nechcete patriť k mestu?“ A povedať im, keď budete patriť k mestu a prídete o svoju samosprávu, koľko to prinesie vám, ale o čo prídete. Samozrejme IT technológia teda postupuje veľmi rapídne dopredu, ale žiaľ musím ešte konštatoval, že v mestských častiach, hlavne v malých mestských častiach žije ešte generácia, ktorých počítačová technika je ešte veľmi vzdialená. Určite dôjde v budúcnosti k zníženiu mestských častí, možno za 5, 6, 10 rokov, momentálne ale zrušiť samosprávu a otvárať nejaké úradovne, bola by podľa mojej mienky veľká chyba, bez toho, že by sme sa opýtali občanov malých mestských častí, či chcú mať svoju samosprávu v tej podobe, ktorú majú alebo nie. Ďakujem pekne za pozornosť. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Dovoľte mi, aby som hneď reagoval, kým dám slovo a možnosť prihlásiť sa ďalším do diskusie. Teda hlásiť sa samozrejme môžete, do diskusie všetci ďalší. Mesto Košice našťastie v súčasnej dobe je v ekonomicky veľmi dobrej situácii, aj vďaka tomu, že na mnohé aktivity, ktoré sú drahé a ich financovať musíme, vieme využívať európske peniaze. A možno tým príkladom je rekonštrukcia, skončená rekonštrukcia električkových tratí, nákup nových električiek, ktoré boli kofinancované z 95 percent, teda boli financované Európskou úniou, štátom a z 5-tich percent mestom. Ale, že rozvoj mesta vieme zabezpečiť inak, svedčí o tom aj to, že sme napr. urobili v rámci Európskeho hlavného mesta kultúry spolu s krajom a štátom investície v objeme 60 mil. eur do infraštruktúry. A uznáte sami, že vytvorili sme miesta, ktoré sú nielen krásne, ale aj Košičanmi oceňované a navštevované, vrátane parkov. Čiže ekonomický dôvod je v každej činnosti nášho mesta, v živote každého z vás dôležitým dôvodom, ale tá zdravosť mesta sa v súčasnosti hodnotí a kontrolovaná štátom je aj na základe toho, aký objem úverových prostriedkov z hľadiska rozpočtu celkového má mesto dané. Tou kritickou hladinou je 60 percent a my a to zarátavam ešte aj staré úvery, ktoré splácame ešte z čias rekonštrukcie Hlavnej ulici, ktoré budeme splácať do 2017 roku. My sme len na úrovni necelých 40 percent, čiže z hľadiska samospráv Slovenska patríme medzi zdravé samosprávy. A je to hodnotené aj každoročným auditom. Čiže nerobíme to preto, že by sme potrebovali financie niekde urgentne získať, na to, aby sme zachránili mesto. Nie. Robíme to preto, a túto debatu vedieme preto, a ja verím, že odznejú aj názory, ktoré vás podporujú a možno aj názory, ktoré budú opačné, robíme preto, lebo chceme finančné prostriedky, ktoré sa ušetria vložiť do mestskej časti, v ktorej sa ušetria, na rozvoj. Čiže chceme financie, ktoré v súčasnosti idú možno na chod úradu, na starostu na zástupcu, na kontrolóra a na miestnych poslancov, teda peniaze, ktoré sú z hľadiska rozvoja obce hluché, lebo nie sú využiteľné do konkrétnych investičných projektov, tieto chceme presunúť do konkrétnych investičných projektov. Robíme to aj preto, pretože aj samospráva na Slovensku celková je tlačená do toho, aby došlo k jej reorganizácii, pretože na Slovensku máme približne 2900 miest a obcí. Tých miest je 140, zvyšok sú obce. Možno zaujímavá informácia, z hľadiska štruktúry máme viac ako 1000 obcí pod 500 obyvateľov, pod 1000 obyvateľov je to s tými obcami čo sú pod 500 obyvateľov takmer 2 tis.. A mnohé z týchto obcí majú problém prežiť, pretože finančné prostriedky, ktoré dostávajú na hlavu obyvateľa častokrát stačia vykryť iba zákonné povinnosti, ako mať starostu, kontrolóra, niekedy zástupcu starostu a miestne zastupiteľstvo, zabezpečiť chod úradu. Čiže uvedomme si, že peniaze, ktoré by mohli ísť na rozvoj obce, musia ísť na to, aby sa tá základná štruktúra, nechcem to nazvať byrokratická, ale tá základná štruktúra fungovania udržala, vrátane miestneho zastupiteľstva. Čiže obec dostane na Slovensku peniaze a takmer všetky použije na chod, ale nulu na rozvoj. Preto k takejto reorganizácie došlo napr. v Dánsku, kde vznikajú, možno ten najlepší príklad sú strediskové obce, čiže združenia obcí, ktoré majú jeden aparát, jeden úrad, ktorý zabezpečuje tieto činnosti formálne. Pre dané obce a to je jeden z dôvodov, pre ktorý chceme urobiť optimalizáciu počtu mestských častí aj v meste Košice. Pretože aj my máme mestské časti. A sami to viete, ktorí v mestských častiach žijete, že keď máte málo obyvateľov, tak je ťažké udržať chod úradu v štruktúre v ktorej ho máte, miestneho zastupiteľstva, všetkých ostatných častí, ktoré udržať musíte a potom je ťažké investovať do rozvoja obce. Čiže ten dôvod je taký, aby sa finančné prostriedky ušetrené v mestskej časti vrátili do danej mestskej časti. Druhá dôležitá vec je, a to preto som to zdôraznil na začiatku, máme aj iné mestá na Slovensku, ktoré majú mestské časti, ale nemajú k nim aj samostatné úrady. Čiže keď si myslíme, a ja si myslím, že to si myslia aj občania bývalých obcí, ktoré sa stali súčasťou mesta Košice, určite chcú, aby ich názov mestskej časti ostal zachovaný, je to prirodzené, vyrastali v Kavečanoch, v Ťahanovciach, nechcú byť naraz na Severe. Čiže chcú žiť v mestskej časti Ťahanovce alebo Kavečany, alebo ktorákoľvek iná mestská časť, Barca, kde žijem ja, určite chcú tú históriu mať zachovanú aj z hľadiska symbolov a rozličných podujatí. Na druhej strane si myslím, že z hľadiska praktického výkonu ich mestskej časti je už danému obyvateľovi jedno, či mu to vybaví celý aparát mestskej časti, ako je tam teraz, či je väčší alebo úplne malý, aj s miestnymi poslancami alebo či to vybaví v úradovni alebo možno v kontaktnom bode, kde možno bude môcť vybaviť vecí aj viac, pretože sa tam bude dať preniesť kompetencia, ktorá je teraz na meste. Čiže chcem, aby sa myslelo aj na tú praktickú realizáciu. Preto aj v návrhoch, ktoré máte sa hovorí stále o úradovniach. Ale možno je to trochu názov, ktorý nie je možno ten lepší, lepší názov je kontaktný bod alebo čokoľvek iné. Ale v každom princípe ide o to, aby človek, ktorý na ten úrad musí ísť, lebo nevie využiť elektronizáciu, ktorá sa implementuje alebo jednoducho je to už starší človek alebo niekto, kto nechce vybavovať veci elektronicky, aby vybavil tých vecí čo najviac, strávil tam čo najmenej času a zároveň ušetrené prostriedky, ktoré by po optimalizácii vznikli, by boli použité na rozvoj danej mestskej časti. Ďakujem pekne. S faktickou pán poslanec Polaček, po ňom pán poslanec Hlinka, nech sa páči. 

p. Polaček, poslanec MZ - Ďakujem pekne. Ja by som sa len rád poďakoval pánovi exstarostovi starého mesta pánovi Sülimu, pretože chcel by som, aby nezanikla jedna informácia, ktorú tam povedal. Vlastne hovoril o tom, že malé mestské časti boli v minulosti pričlenené nasilu a povedal jednu zásadnú informáciu, ktorú by sme my chceli aj na tomto dnešnom mestskom zastupiteľstve pokúsiť sa presadiť. A to je vlastne o tom, aby sme malým mestským častiam dali možnosť, aby sa vyjadrili, či chcú byť alebo nechcú byť súčasťou mesta Košice. Čiže ak by som nadviazal na ten príspevok, ktorý tu bol podaný, pretože si myslím, že táto vec by nemala byť nejakým spôsobom utlačená a obyvateľom by sme túto možnosť mali teda nechať aj možnosť v referende na ňu odpovedať. Čiže ak budeme pripravovať nejaké otázky, tak jedna otázka je smerom k tomu, ako budeme riešiť samotné mesto Košice a zároveň jedna dielčích otázok, podľa nášho názoru, by mala byť otázka smerujúca ku konkrétnej mestskej časti, či chce alebo nechce byť súčasťou mesta Košice. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne.  Ospravedlňujem sa, budem vstupovať, budem komentovať vaše vystúpenia, pretože som predkladateľ materiálu. Samozrejme, legitímna otázka je aj, že každá mestská časť, najmä teda tie pôvodné obce sa majú právo rozhodnúť v akom fungovaní ich, v akom systéme by chcela fungovať naďalej. Ale naozaj mesto a mestskej časti sú tak výrazne previazané, že si myslím, že najmä mestské časti s malým počtom obyvateľov by odčlenením od mesta Košice výrazne utrpeli. Opakujem, výrazne utrpeli. Uvedomte si, že máme mestské časti, kde keďže mesto zabezpečuje mestskú hromadnú dopravu, a je to pre mesto čistá strata, lebo sú dlhé trasy a je to neekonomické, je tam relatívne málo ľudí. Ale mesto to prirodzene robí. To isté znamená z hľadiska iných investičných projektov, napr. prevádzkovanie materských škôlok alebo škôl. Máme školy, ktoré majú málo žiakov, ale ich držíme preto, lebo vytvárame aj určitý komfort pre danú mestskú časť. Čiže v súčasnosti tá previazanosť za služby, ktoré ponúka aj mesto si myslím, že sú také, že pre žiadnu mestskú časť by sa neoplatilo od mesta odtrhnúť, lebo by tým utrpela. A myslím si, že tých príkladov samospráve Slovenska, negatívnych. A porovnajte niektoré mestské časti, najmä malé, v Košiciach a porovnajte ich s niektorými inými obcami, ktoré sú samostatné na Slovensku. Ja si myslím, že naše malé mestské časti sú v mnohom na tom výrazne, výrazne lepšie. Poskytujú väčší komfort občanom. Na mňa  pani poslankyňa Ilaščíková, potom pán poslanec Ihnát, potom pán poslanec Hlinka v rozprave.  

p. Iľaščíková, poslankyňa MZ - Ďakujem za slovo pán primátor. Ja by som len chcela aj na pána Süliho a aj vlastne na vás, k tomu, aj na pána kolegu Polačeka, k tej otázke alebo doplnenia otázky k tomu referendu, či mestské časti alebo či tie malé mestské časti sa nechcú osamostatniť od Košíc. Ja napríklad tiež súhlasím s touto otázkou, súhlasím aj vlastne s redukciou mestských častí, ale na druhej strane by sme mali dať možnosť aj jednotlivým mestským častiam sa vyjadriť, či chcú ostať pri meste Košice alebo nie. Na druhej strane, tak ako ste spomenul, že možno väčšine mestských častí by sa to neoplatilo, ja nehovorím, že my, mestská časť (pozn. Šaca) sme za odčlenenie od mesta Košice, ale tu musíme oponovať, že nám myslím si, že by sa oplatilo, pretože my sme výrazne stratili tým, že nám boli zobrané podielové dane. Čo sa týka hromadnej dopravy, asi ako jediná mestská časť, sme financovali aj dopravný podnik. Nebolo to len raz. Bolo to niekoľko rokov po sebe. Môžem povedať že celková suma, bola vyše 100 mil. Sk, čiže u nás v mestskej časti Šaca je možno taká nálada, že ak by mestská časť mala byť pričlenená k hocijakej inej mestskej časti, určite obyvatelia Mestskej časti Košice - Šaca by chceli, by súhlasili s vypísaním referenda o odčlenení mesta Košice. Čiže ja by som len chcela možnože na to upozorniť. 

p. Raši, primátor mesta - Tak, ďakujem pekne. Mestská časť Šaca je špecifický prípad, pretože jej, keď to tak môžem nazvať, jej relatívne bohatstvo z hľadiska príjmov bolo ovplyvnené aj tým, kde sa nachádza, ovplyvnené U. S. Steelom. Čiže keby to katastrálne územie bolo úplne iné, bez toho U. S. Steelu, aj tie príjmy by boli úplne iné. Čo je tiež možné. Čiže viete, to rozprávame o tom, čo bolo. A viete, že aj zmeny katastrálnych území sú riešiteľne. Samozrejme, že mesto by nikdy neurobilo to, že by sa samo pripravovalo o nejaké financie. Ale áno, Šaca bola vždy iná, aj preto bola kedysi, keď, a to je aj jedna z možností, bolo 5 obvodov alebo 5 mestských častí v Košiciach, bola Šaca s Poľovom samostatná. Aj v návrhoch sa vyskytuje, lebo to je práve, to rácio, ktoré ste spomínali. Aj vznik Šace, aj poloha U. S. Steelu, a v tých  návrhoch aj vtedy to bola Šaca spolu s Poľovom, pokiaľ sa dobre pamätám. Tak isto, aj prečo to chceme k optimalizácii mestských častí pristúpiť je to, že aj podľa zákona o obecnom zriadení sa hovorí, že mestá môžu vzniknúť alebo obec podľa zákona môže vzniknúť, keď má nad 3 tis. obyvateľov. Čiže, pamätáte sa, že vždy keď sa hovorilo o vzniku miest, sa hovorilo o 5 tis. obyvateľoch, potom sa to naviazalo, okrem počtu obyvateľov aj na  samosprávne funkcie. A viete, koľko u nás malých mestských časti sa nachádza v rozmere necelých 600 až tisíc aj niečo obyvateľov. Pán poslanec Ihnát, nech sa páči.

p. Ihnát, poslanec MZ - Áno, ďakujem za slovo pán primátor.  Ja len chcem jednu vec. Počul som, že bolo stretnutie alebo pracovné rokovanie Rady starostov, takže rád by som od predsedu Rady starostov počul, že k akému vlastne výsledku z tohto rokovania došli? A jednoducho ja by som bol rád, keby hlavne starostovia sa ozývali, vlastne. Však oni bojujú za túto mestskú časť, svoju. Či je to tá menšia mestská časť alebo aj tá väčšia mestská časť, s kým sa  spájať - nespájať. A práve to stanovisko tej Rady starostov mňa osobne bude veľmi zaujímať. Ďakujem pekne.

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Poprosím predsedu Rady starostov, aby sa prihlásil do rozpravy normálne a budeme pokračovať v rozprave. Pán starosta Hlinka, po ňom pán starosta Andrejčák.

p. Hlinka, poslanec MZ - Ďakujem za slovo. Vážené mestské zastupiteľstvo, vážený pán primátor. K doterajšej rozprave k tomuto bodu by som chcel prispieť aj niekoľkými poznámkami. Bolo tu hovorené o množstve samosprávnych jednotiek na území Slovenska, ktoré vzhľadom na rozdrobenosť sídiel, patrí medzi jeden z najvyšších priemerov v rámci Únie. Nie je to jednoduchá otázka, pretože každý, kto je zvyknutý, že sa niekde narodil ,vyrastal, žije alebo dožíva svoj, dajme tomu seniorský vek, nie každý je ochotný prijať istú zmenu v organizácii svojho života, čo sa týka navonok, vo verejnej sfére. No, v Košiciach sme samozrejme v inej špecifickej situácii. A tá špecifickosť vyplýva z rôznych dôvodov, ktoré tu boli na úvod spomenuté aj jedným z prvých rečníkov,  teda prvým rečníkom pánom Sülim, ako aj pánom primátorom. Môj názor je v kocke taký, že ja by som sa neobával iniciovania alebo vyhlásenia samotného referenda k tejto otázke a to z toho dôvodu, že vzhľadom na rozličnosť názorov, vzhľadom na to, že o tejto téme sa tu debatuje, alebo aj mimo mestského zastupiteľstva, už niekoľko rokov, nič by sa nestalo, keďže máme princípy priamej demokracie a to je práve referendum, aby sme túto dôležitú otázku fungovania mestskej samosprávy, vrátane mestských častí, nechali aj na uvážení a rozhodnutie ľuďom, čiže občanom, pre ktorých sme tu k dispozícii. Takže nemusíme sa tohto samotného inštitútu obávať. Druhá otázka je, s čím by sme na ľudí išli v tomto referende, čiže, či by bola jedna alebo viac referendových otázok. Môj názor je taký, že určite by mali byť dve otázky. Jedna všeobecná, kde očakávam, že by bola kladná odpoveď, tzn., že „Či ste za zníženie počtu mestských častí?“ A tá druhá, čo je tiež veľmi dôležitá, ako občania by sa vyjadrili k tomu budúcemu modelu fungovania samosprávy. Pretože, aj keby sme to posunuli v ďalšej etape na novelu zákona o meste Košice, a teda ten mandát by tu bol pre mestské zastupiteľstvo do budúcna, potom definitívne rozhodnúť v spolupráci s Radou starostov, ako to bude fungovať, bolo by dobré, aby sme túto tému preniesli aj na občana, aby sme poznali názor občanov. Zvlášť v malých mestských častiach, kde je určite špecifickejšia situácia, ale aj vo veľkých mestských častiach. Čiže ja sa prikláňam, keď k referendu, tak k dvom referendovým otázkam. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Súhlasím aj ja, lebo uvedomme si, že my neustále budeme narážať na možný konflikt medzi obyvateľom veľkej a malej mestské časti, ktorá môže byť, ale nemusí. Ale hlavne, celomestské referendum dáva mandát občanov mesta Košice. Akékoľvek voľby, akokoľvek dopadnú, majú vždy prívržencov jedného alebo druhého riešenia, kandidáta  alebo politickej strany. A vždy sa nájdu tí, ktorí sú za niekoho alebo proti niekomu. To isté určite je aj v referende a to by som možno dal do kontrastu - referendum celomestské a referendum miestne. Poviem príklad z minulého volebného obdobia, z Džungle, keď sa hovorilo o redukcii mestských častí a hneď na  prvom stretnutí s obyvateľmi sa ľudia podpísali, že chcú Džungľu zachovať. Bolo ich 200, čiže bola ich nadpolovičná väčšina oprávnených voličov, keď odrátame deti. Čiže je to ich vôľa. Na druhej strane vôľa vyjadrená v celomestskom referende, je vôľa vyjadrená obyvateľmi Košíc, ktorí chcú, až by ju vyjadrili, rozhodnúť o tom, ako mesto Košice má vyzerať. A z môjho pohľadu je v to väčší mandát. Čiže my tento konflikt tu stále mať budeme. A to celomestské referendum, ako spomenul pán starosta Hlinka, aj s druhou otázkou, dáva mandát urobiť konkrétne rozčlenenie mesta podľa toho, ako ľudia vo väčšine chcú. A ten mandát, by som povedal, je ešte väčší v prípade platnosti referenda, ako možno mandát niektorého z vás, alebo mňa, pretože v našich komunálnych voľbách bola priemerná účasť na úrovni tridsiatich piatich percent. A sme legálne navolení starostovia, mestskí poslanci, ja, ako primátor. V celomestskom referende by bol mandát nadpolovičnej väčšiny, pokiaľ by bolo platné,  nadpolovičnej väčšiny oprávnených voličov. Čiže ten mandát by bol naozaj veľmi silný. A z môjho pohľadu, pri schválení aj druhej otázky, nespochybniteľný. Takže ja súhlasím, pán starosta, že to by bol mandát, ktorý by bol nepriestrelný. A preto som v úvode povedal, aby sme ale schválili aj druhé uznesenie. Lebo druhé uznesenie by kompetenciu prenieslo na mestské zastupiteľstvo, ktoré by už malo mandát získaný v referende. S faktickou pán poslanec Halenár, po ňom pán poslanec Andrejčák, nech sa páči.  

p. Halenár, poslanec MZ - Budem pokračovať v tej myšlienke, čo tu načrtol pán poslanec Hlinka o referende a o malých mestských častiach. Totiž vynára sa tu možnosť, že ak by referendum v malých mestských..., teda referendum celomestské, a najmä v malých mestských častiach, bolo priaznivé pre tie malé mestské časti, možnože z dvanástich mestských častí, teda historických, by istá časť vyslovila súhlas s tým, že by chceli za istých podmienok fungovať, čo sa týka samosprávy samostatne a následne už na mesto Košice by naozaj zostával trošku iný pohľad. Keďže tých veľkých mestských častí je 8. Chcem tým povedať, že rozhodujúce je nie to, že koľko peňazí ušetríme. Rozhodujúce je to, aby sme občanom tohto mesta dali rozhodujúce informácie a podstatné informácie k tomu, čo ich čaká v novom usporiadaní mesta. Žiaľ, tieto informácie neboli sme schopní aj z roviny alebo z úrovne vedenia mesta občanom, hlavne malých mestských častí, ale aj veľkých samozrejme, poskytnúť. Ľudia nevedia, ak pôjdu k referendu, a na informačnú kampaň máme 7 týždňov, čo vlastne, akým spôsobom ovplyvní nové usporiadanie mesta ich život vzhľadom na tie služby, ktoré dostavali od mesta. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Iste, je otázne, čo ľudia chcú. Aj ja mám názor a presne opačný ako vy. A to neznamená, že môj je správny alebo váš je správny. Ešte raz, asi uniklo vašej pozornosti, keď som vám čítal, dovoľte mi to odcitovať, podľa zákona o obecnom zriadení § 2 ods. 5 môže vzniknúť, obec  môže vzniknúť len ak má minimálne 3tis. obyvateľov. Až 10 mestských častí u nás má menej ako 3 tis. obyvateľov. Takže aj keby sa chceli odtrhnúť tieto obce, čo si myslím, že by neurobili, nemôžu vzniknúť ako obec. Nemajú nad 3 tis. obyvateľov. To je platný zákon. A má to svoje racio, alebo preto, ako som povedal, že historicky tu máme strašne veľké množstvo obcí, ktoré sú malé a nevládzu prežiť. Čiže to racio je upravené v zákone, aby nám náhodou nevznikali znova malé obce, ktoré budú mať len problém prežiť. A áno, je otázne, či ide alebo nejde o peniaze. Ešte raz zopakujem, každé ušetrené euro, ktoré bude môcť byť investované do danej mestskej časti, kde nemohlo byť použité na investíciu,  ale bolo použité na prevádzku, ktorá nepriniesla rozvoju mestskej časti nič, je z môjho pohľadu ... Dobre. Pán poslanec Ihnát, na mňa. Nech sa páči.

p. Ihnát, poslanec MZ - Ďakujem pekne. Pán primátor, ja by som poprosil, aby ten predseda Rady starostov potom vystúpil, a jednoducho on k tomu...

p. Raši, primátor mesta - Už je, prihlásený, už je prihlásený.  Pán poslanec Andrejčák, nech sa páči, teraz máme starostov, nech sa páči 

p. Andrejčák, poslanec MZ - Ďakujem pekne pán primátor. Dovoľte mi, vážené kolegyne, vážení kolegovia, v tejto veci možno hovoriť pri redukcii mestských častí ani nie tak o redukcii mestských častí časti, ako možno aj o reforme samosprávy, s prihliadnutím na zlúčenie mestských častí a to na úrovni výkonu samosprávy. Návrh možného modelu usporiadania, ktorý sme predložili aj spolu s kolegom Marekom Kandráčom, vychádzal z troch oblastí alebo z troch nejakých takých vecí, ktoré považujem v rámci tejto reformy samosprávy a hovorím ešte raz, zlučovaní na úrovni výkonu samosprávy za dôležité. A to je to, aby občan mesta, ak dôjde k tomu, k tomu zlúčeniu mestských častí, mal minimálne tak zachované tie služby, ktoré mu poskytuje samospráva dnes, boli minimálne na tej úrovni, z pohľadu dostupnosti, z pohľadu kvality, ako je to teraz, ba dokonca si dovolím tvrdiť, aby boli lepšie. Za ďalšie považujem dôležité to, ako už aj vy ste pán primátor spomínali, čo sa týka identity mestskej časti. V žiadnom prípade by nemali byť nejakým spôsobom zrušené alebo ukončené súčasné názvy mestských častí. Tzn., že ak by pri nejakom vzniknutí novej mestskej časti nemal by teda prechádzať názov z niektorej  existujúcej mestskej časti ako spoločný oficiálny názov. Čiže vieme si zobrať príklady z nejakých európskych metropol, možno nejaké obvody alebo čísla, alebo niečo podobné. Čiže tá identita musí byť zachovaná, erb, vlajka, symboly obce, nejaké to kultúrne dedičstvo, podpora kultúrnych stredísk a pod. A čo za dôležité ešte tiež považujem, a z čoho sme vychádzali, okrem iných, aj pri tomto návrhu je to, že ušetrené peniaze musia byť nejakým spôsobom premietnuté do jednotlivých mestských častí. Všetky tieto tri veci, ako aj samozrejme ďalšej ostatné, pri tom, ak sa teda dohodneme, že ideme a pokračujeme touto cestou, je možné rozdiskutovať, pretože ak budeme všetci chcieť, vieme to rozdiskutovať, máme minimálne rok a pol na to, pretože do októbra 2017, možno do začiatku novembra 2017 musí byť jasné, a pred komunálnymi voľbami 2018, ako teda bude samospráva v meste Košice vyzerať. Čiže,  ak úprimne budeme chcieť, vieme to jednoducho odkomunikovať, pripraviť tak, aby v prospech občana a občan nijakým spôsobom nepociťoval to, že teda dôjde k zlúčeniu mestských častí na úrovni výkonu samosprávy, aby nedochádzalo teda k tomu, čo som hovoril ako prvé, že tie služby, ktoré sú mu poskytované z úrovne samosprávy, aby nejakým spôsobom ukrátený a nevedel vybaviť to, čo vie momentálne vybaviť vo svojich mestských častiach.  

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Krátko zareagujem. Súhlasím. Občan by mal vybaviť to isté alebo viac. Čo aj v prípade kontaktného bodu alebo úradovní je možné, lebo sa vie preniesť časť kompetencie, ktorá je vykonávaná magistrátom, na daný kontaktný bod. S identitou tak isto súhlasím. To je aj to, čo som spomínal, ten príklad, ktorý ma naozaj teraz napadol, keby sa novovzniknutá mestská časť mala označenie, jej názov by mohol byť spojením mestských častí, a vlastne nová mestská časť by sa členila na dve mestské časti, ale ten formálny aparát by bol iba v jednej z nich. Čiže súhlasím s tým. No a samozrejme, aby to malo význam, aby to občania akceptovali, aby všetky ušetrené prostriedky z danej mestskej časti mali ísť na rozvoj mestskej časti, na ktorej sa ušetria. Pán poslanec a starosta Gaj, nech sa páči.

p. Gaj, poslanec MZ - Ďakujem pekne. Vážení kolegovia, veľa, veľa informácií sa tu opakuje, točí dookola, a to čo už sa prerozprávalo niekoľkokrát  počas štyroch rokov v minulosti, aj počas tohto predchádzajúceho obdobia, prvého roka nového volebného obdobia. Ja by som sa zameral na jednu vec. Sú tu dve veci dôležité. Či je tu schopnosť sa dohodnúť a druhá vec je ochota sa dohodnúť? Čiže prvá aj druhá vec by mala byť nejak vydiskutovaná a aby naozaj nejaký záver tuná vznikol. Na Rade starostov som sa niekoľkokrát opakoval. Čo sa týka malých mestských častí, by mali byť prvé, ktoré by sa mali vyjadriť, či je normálny záujem sa osamostatniť. Ak áno, tak im dať tú právnu normu, právnu silu zmenou zákona, aby sa osamostatniť mohli. Tak, ako bolo spomenuté, mestská časť Šaca, v minulosti naozaj bola druhá najbohatšia mestská časť na Slovensku, obec. Prvá bola Nafta Gbely, druhá bola Šaca, lebo naozaj ten príjem z podielových daní, daň z pozemkov, atď. bol obrovský. Áno. Zoberme si do úvahy mestskú časť Džungľa, s pani starostkou som na tú tému sa bavil, naozaj, ak by sa táto malá úmysel osamostatniť, tak isto by nemala s ničím problémy. Príjem z daní z nehnuteľností by bol taký veľký, že na taký počet obyvateľov by bolo preukázateľné, že tá mestská časť získa. Z hľadiska technického si neviem predstaviť, že v rámci mesta, v strede, by bola nejaká malá obec, lebo dookola sú nejaké sídliska. Príklad. Ale to už by bola technická záležitosť, čo sa týka vzniku alebo nie. Slovko, pojem 22 mestských častí, je tiež nejaký zavádzajúci z hľadiska budúceho šetrenia alebo čoho iného. Zoberme si, že taká malá mestská časť, či je to miestny úrad alebo by bola úradovňa,  náklady budú rovnaké. Náklady budú úplne rovnaké. Lebo, nebude tam starosta, bude tam vedúci úradu, aj tak teraz poslanci tam robia zadarmo alebo len za nejakú smiešnu sumu, čiže tá úspora je minimálna v malých mestských častiach. A poprosím vás, na záver môjho prvého vystúpenia, aby sme rozprávali málo, ale povedali veľa. Ďakujem.

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne, pán starosta. S faktickými poznámkami pán poslanec Halenár, po ňom pán poslanec Polaček. Nech sa páči.

p. Halenár, poslanec MZ - K tomu, čo tu povedal pán poslanec Gaj a možnože aj pre vás, pán primátor, z historických mestských častí mesta je viac než 3 tis. obyvateľov majú:  Šaca 5700, Barca 3481 a Krásna 4874. To je informácia pre vás pán primátor. Chcem len povedať, že tým, že im prijatím akejkoľvek kombinácie, ktorá tu je pred nami, týmto vlastne mestským častiam odoberáme možnosť vyjadriť sa a rozhodnúť sa o svojej samostatnosti. 

p. Raši, primátor mesta - Pán starosta, ja som tie materiály pripravoval. Tak ďakujem, že ste mi prečítali čísla, ktoré sú na strane 11. Pán poslanec Polaček, nech sa páči s faktickou na pána poslanca Gaja. 

P. Polaček, poslanec MZ - Veľmi krátko k tým malým mestským častiam. Pán Gaj to povedal, myslím, veľmi, veľmi správne. Malé mestské časti, treba im hľadať právnu normu na to, aby mali možnosť sa vyjadriť. Pretože ak sme ich v minulosti, ako sa tvrdí pričlenili nasilu, tak dnes máme tú možnosť, túto krivdu napraviť. Čiže, dajme možnosť, hľadajme spôsob, ako aj týmto malým mestským častiam dáme možnosť sa vyjadriť, aby sme sa nikdy historicky nemuseli vracať k tomu, že boli nasilu pričlenené a táto krivda ich bude sprevádzať ďalšie desaťročia.  

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Poprosil by som, keď sa to teda bude dať, menej myslieť na blížiace sa voľby a viac sa venovať téme. Pretože opakujem, keď je v zákone o obecnom zriadení nadefinované, že obec môže vzniknúť vtedy, keď má nad 3 tis. obyvateľov, je to práve preto, aby sa nezhoršoval stav, ktorý na celom Slovensku je, keď malé obce, ktoré majú pod 500 alebo pod 1000 obyvateľov bojujú o holé prežitie. Čiže výsledkom nemá byť atomizácia Slovenska. A preto ten zákon je tak urobený. A verte mi, že v Národnej rade, teda myslím si, že nikdy neprejde to, aby obec mohla vzniknúť aj vtedy, keď má pod 1000 alebo pod 500 obyvateľov. Lebo by sa nám vytvárali celky, ktoré sa budú vo svojej existencii iba trápiť, lebo ich príjmy budú tak malé, že nebudú vedieť vykonávať samosprávne činnosti. A samosprávna činnosť nie je  len o prežití. Samosprávna činnosť je aj o rozvoji daného územia. Pani poslankyňa Jenčová, nech sa páči.

p. Jenčová, poslankyňa MZ - Ďakujem pekne za slovo. Ja na úvod pár takých myšlienok svojho vystúpenia. Áno, je pravda, že 2 tis. obcí z 2800 má do tisíc obyvateľov. Ďalších 500 obcí je do 2 tis. obyvateľov. Tým som chcela povedať to, že nemusíme sa tu bičovať, že v Košiciach je  niečo nenormálne, lebo jednoducho polovica Slovenska žije takto. Pokiaľ chceme hovoriť o samospráve, a napr. mesto Sobrance má 6 tis. obyvateľov a má svojho primátora, svojich mestských poslancov. To je ako ďalšia poznámka. Ďalšiu poznámku tu mám, že koľko sa ušetrí. Pri veľkých mestských častiach sa má ušetriť 50 percent. No keď si vezmeme, že veľké mestské časti dostávajú 10 až 12 percent na hlavu obyvateľa z toho, čo teda dá štát a hovoríme, že 50 percent dajú veľké mestské časti na svoju správu a na chod úradu, čiže z dvanástich percent, keď dajú 50 percent, tak mne to vychádza, že len 6 percent z príjmu na hlavu obyvateľa, dajú na tú svoju samosprávu. A keď chceme ušetriť 50 percent toho, tak vlastne by sme vykonávali tú samosprávu za 3 percentá. Ale my neušetríme úplne 50 percent, pretože tak, ako sa dane vzali na mesto, ktoré boli na mestských častiach, áno, mestská časť ušetrila, ale zamestnanec odišiel na magistrát a túto činnosť robil tam. Čiže tu nie je ušetrených 50 percent nákladov, pretože činnosti jednoducho budú musieť ostať. A aj keď tu doteraz odzneli rôzne protichodné názory, ale v princípe so všetkými si dovolím súhlasiť, lebo každý má v sebe nejaké to racio. My sme sa tu vlastne stretli preto, aby sme našli nejaký optimálny model. Je tu 10 návrhov, ktoré máme predložené. Aby sme sa niekde nejakým spôsobom pohli, ja by som navrhovala, pán primátor, aby sme začali nejakou vylučovacou metódou, že čo z toho by pre nás tu, v tomto mestskom zastupiteľstve, prichádzalo do úvahy? Na čom by sme sa mohli zhodnúť? Keďže táto téma už bola aj v minulom volebnom období, ja sama som v minulom volebnom období prezentovala návrh deviatich mestských častí. A kupodivu, sa tento môj návrh stretol s návrhom pána Ihnáta, to bol návrh číslo 7. Čiže napr. ja sa viem stotožniť s týmto návrhom, viem sa stotožniť s návrhom číslo 3, ktorý hovorí o ôsmich mestských častiach, viem sa s návrhom pána Andrejčáka, ktorý hovorí o desiatich, viem sa stotožniť s návrhom číslo 6. Čiže z týchto desiatich sa viem stotožniť s polovicou. Možno vy sa viete stotožniť s inou polovicou. Ale nejakou takouto vylučovacou metódou by sme mohli prísť k tomu, s čím sa vieme stotožniť. A hlavne by sme mali brať do úvahy, že kde sú nejaké prirodzené hranice územia, čo je rieka, železnica, cesta, kde je dopravná obslužnosť, aby ten občan sa dostal, kde sa chce dostať. Tak, ako hovoril pán poslanec Andrejčák. Aby tieto celky mali nejaký pomerný počet obyvateľov, pretože nemôže sa stať, že keď budeme mať 4 - 5 okresov, tak bude okres so 6 tis. a bude okres so 75 tis.  Tam už niekde pri týchto veľkých zlúčeniach nám tá priama demokracia, a dosah, čo sa týka kontaktu s obyvateľom ušla. Pretože ten starosta by mal poznať komplet svoj rajón a svojich ľudí, a pri tom toto nie je možné. A ešte by sa mala brať do úvahy aj nejaká rozloha územia. Napr. Sever má síce momentálne 20 tis., ale má jedno z najväčších katastrálnych území. Čiže tieto všetky aspekty by sme pri tom rozhodovaní mali brať do úvahy. A pokiaľ sa teda zhodneme, nejakou vylučovacou metódou, že čo posunieme do ďalšej debaty, možno to budú 4 návrhy, možno to bude 5 návrhov, z toho zas nejakou vylučovacou metódou dáme tri, a toto si myslím, že by mohli byť otázky na referendum. Aby sa občan vyjadril. Určite sa každý vyjadrí „áno, chce zlúčenie“ a teraz dať mu nejaké tri varianty. Aj keď v pravom slova zmysle to referendum nebude úspešné, že 50 percent sa vyjadrí za túto variantu. Ale nejaká väčšina z tých zúčastnených sa za konkrétnu variantu vyjadrí. A vtedy je jasné pre nás, vtedy je jasné aj pre tvorcu zákonov, že s ktorou variantou teda má uvažovať alebo, čo budeme pretláčať. Takže ja by som, pán primátor, navrhovala bez toho, lebo ty vedieš tú schôdzu a máš právo dať v rámci toho hlasovať, aby sme sa pohli ďalej. A teda nejaké tie varianty si už vylúčili alebo na niektorých sa dohodli. Ja osobne budem napr. hlasovať z tých desiatich za štyri. Neviem, kto ako sa rozhodne, ale na niečom by sme sa mohli zhodnúť a posunúť ďalej do ďalšieho rokovania konkrétne veci. Ďakujem.

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne pani poslankyňa. Teda nechám toto kolo prebehnúť, ako sú prihlásení poslanci mestského zastupiteľstva. Poprosím, aby si premyslela kancelária samosprávnych orgánov, aký by bol návrh, keby sme prišli k tomu, že budeme mať variantné hlasovanie? A teraz akou formu by sme vedeli urobiť, keby sme časť návrhov chceli. Tu by som určite urobil prestávku, potom. A keby sme časť návrhov posunuli do nejakého druhého kola. A potom možno otvoriť diskusiu k nim. A potom sa rozhodnúť, pre koľko návrhov by sme hlasovali. Áno. Skúste premyslieť. Krátko to zadefinujem. Máme dva návrhy uznesenia, ktoré sú dané, s tým že druhý návrh uznesenia je z tohto pohľadu neproblematický. Prvý návrh uznesenia vytvára priestor na otázku: „Ste za redukciu mestských častí?“, ktorá asi nie je spochybniteľná.  A potom na redukciu - za aký model sme. Tá druhá otázka by mohla byť, keby k nej mestské zastupiteľstvo dospelo, že som za túto variantu. Pani poslankyňa Jenčová, ak som dobre pochopil, navrhla to, aby sa najprv vyselektovalo, ktoré možnosti optimalizácie počtu mestských časti majú najväčšiu preferenciu a potom sa rozdiskutovalo znova o nich. A dohodlo sa či posunieme ďalej jednu, druhú alebo koľko. Dobre? Ďakujem pekne. Pán starosta Halenár s faktickou na pani poslankyňu Jenčovú. A potom pôjde pán starosta, alebo ešte pani poslankyňa Jenčová na sekundu.

p. Halenár, poslanec MZ - Dobre, ďakujem za pripomenutie. Ja som zabudol pred každým svojim vystúpením povedať, že som v konflikte záujmov, ako starosta mestskej časti. Chcem sa ale pripojiť k tomu, čo tu povedala pani poslankyňa Jenčová o ústrednej myšlienke celého tohto návrhu, ktorý je pred nami, a to šetrení.  A ak sa pozrieme spätne do rozpočtu, povedzme roku 2015, na chod všetkých mestských častí v tomto meste, mesto vynaložilo 8 mil. eur. Ak sa pozrieme, že toto mesto dalo dvojnásobne viac, 16 mil. eur iba na chod dopravného podniku a dopravný podnik dlhodobo, či vedenie, či poslanci, keďže poslancom bola zobraná kompetencia valného zhromaždenia, neriešia, neviem čo je podstatnejšie v tomto meste? Či počet mestských častí alebo naozaj riešiť efektívne výdavky mesta? 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Veľmi ten záver by som ocenil. Lebo je otázne, ako efektívne vaša mestská časť výdavky používa. A to je naozaj vec diskusie. Pani poslankyňa Jenčová ešte mala.    

p. Jenčová, poslankyňa MZ - Ja by som len doplnila, že určite by sme ľuďom mali dať na výber minimálne dve možnosti až tri, a aby sa vyjadrili teda k tomu modelu oni. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Pán poslanec, pán starosta Grega, nech sa páči. 

p. Grega, poslanec MZ - Ja si nemyslím, teda ja nie som v konflikte záujmov, naopak, myslím si, že mojou povinnosťou je hájiť záujmy mestskej časti, preto som bol zvolený. Navyše poslanci ma zaviazali, teda, aj tlmočiť ten fakt, že sú proti referendu. Tak to opakujem. Som to hovoril aj na minulom zastupiteľstve. Keď pred dvadsiatimi piatimi rokmi vznikli tie jednotlivé mestské časti, to bola reakcia na vtedajší totalitný centralizmu. Mnohí si pamätáte, tí mladší zrejme nie, ale to, čo sa rozhodlo v Moskve, tak to platilo aj v Svidníku. A v tejto súvislosti sa nedivím ani môjmu predchodcovi pánovi Sülimu, alebo starostovi Juhu, pánovi Hlinkovi. A tam nemožno povedať, že by si chránili svoje miesta. Už. A myslím, že to je aj môj prípad. Ale skôr ide o to, že je to ako nejaké dieťa, ktoré sa narodilo, oni boli pri vzniku tej mestskej časti a pri tých rôznych návrhoch, ktoré tu sú, lebo ich tam je desať, takže nemáme len jeden, preto sa môže stať, že vlastne vidia alebo budú prítomní toho, že sa to nejako zničí. Tak to je, aj na to treba brať teda ohľad. Lebo bolo tu povedané, že tie financie, ktoré sa ušetria, že pôjdu na chod tej mestskej časti. No mňa by zaujímalo, kto to bude garantovať, že tie financie tam pôjdu? Musím povedať, že bolo by potrebné, keby sme vedeli zagarantovať alebo dať do toho usporiadania, ktoré, keď sa náhodou schváli, že bude toľko a toľko mestských častí, aby tie mestské časti, ktoré tam budú, mali kompetencie, mali financie, mali zodpovednosť. Bez toho to bude to isté, čo bolo. Pretože bude stále viac a viac roboty pre magistrát, alebo neviem, pre to čo vznikne. A pri všetkej úcte, ono sa to nestíha ani teraz, lebo sa to nedá. A našou prvoradou úlohou, popri nakladaní, dôslednom nakladaní s finančnými prostriedkami, je aj zabezpečovať servis a luxusných servis pre občanov. A na záver by som chcel povedať, že ono sa dá aj iným spôsobom šetriť, ako som už spomínal, môžu byť niektoré úrady zlúčené v jednom úrade, môžu mať spoločného kontrolóra, môžu mať spoločné auto, spoločnú hospodársku správu, spoločný ten bod prvého kontaktu, atď., atď. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem, s faktickou poznámkou pán starosta Halenár. 

p. Halenár, poslanec MZ - To, čo tu povedal pán kolega Grega o tom, že už teraz je málo ľudí na to, aby sa pokrývali reálne požiadavky mestských častí a možnože aj v odpovedi pre pána primátora, by som chcel len niekoľkými poznámkami o fungovaní mestskej časti KVP, a nakoľko sú efektívne vynakladané peniaze z rozpočtu mestskej časti pre túto mestskú časť. KVP má ako jediná mestská časť zo štatútu zodpovednosť za zimnú a letnú údržbu a za miestne komunikácie vo všeobecnosti. Rád by som povedal, že čo sa týka zimnej údržby, máme každú sezónu niekoľko pozitívnych ohlasov občanov KVP,  ktorí porovnávajú jednotlivé mestské časti a hovoria, že na KVP je rýchlejšie a kvalitnejšie vykonaná zimná údržba než v iných mestských častiach. Chcem povedať ešte ďalšiu vec, že to, že nedokázalo mesto zadefinovať, nakoľko sa zhorší alebo zlepší alebo zostane rovnaká úroveň poskytovania služieb aj v takýchto banálnych, v úvodzovkách, činnostiach, je to, čo je obrovským nedostatkom predkladaného materiálu. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Ja nepochybujem, pán starosta, že nájdeme aj množstvo občanov, ktorí si myslia, že vaša mestská časť nie je upratovaná tak, ako iné mestské časti. Pán poslanec Halenár, nech sa páči, môžete vystúpiť. 

p. Halenár, poslanec MZ - Na základe čoho to hovoríte?

p. Raši, primátor mesta - Nech sa páči, môžete vystupovať. 

p. Halenár, poslanec MZ - No, dobre. Takže, je neoddiskutovateľné, že súčasný stav, minimálne v spôsobe financovania mestských častí je nevyhovujúci. Ale to nie je jediný problém tohto mesta. Skrátka zužovať problém rozvoja a budúcnosti mesta na postupy pri riešení redukcií mestských častí, je naozaj plytké myslenie. V systéme chodu a rozvoja mesta chýba implementácia prvkov súťaživosti medzi mestskými časťami. Také niečo tu nejestvuje. A tiež systém vyhodnocovania dosiahnutých výsledkov mestských častí! Nie sme schopní zadať žiadne parametre, ktoré by reálne, a z časti alebo možno úplne objektívne vyjadrovali prínos jednotlivých riadení a nakoľko sú tie mestské časti riadené a z pohľadu tých parametrov vyhodnocované. Je treba povedať, že súťaživosť v mestských častiach iba v oblasti komunálneho odpadu by mohla priniesť rôzne ceny za zber a zneškodnenie komunálneho odpadu v rôznych mestských častiach. To, že my nie sme schopní túto súťaživosť vyvolať a zdôrazniť, ako, nakoľko je potrebný, teda dať dôraz na separovanie a aj biologicky rozložiteľného odpadu, ktorý momentálne spaľujeme v spaľovni, pričom zákon už to hovorí, že by sme už to mali robiť,  máme výnimku, je to, čo brzdí toto mesto. A tento návrh neprispieva k tomu, aby to bolo vyriešené. Dobre. Ale späť k návrhu. V návrhu na vyhlásenie referenda, to je ten prvý návrh nemáme žiadnu referendovú otázku. To je po toľkých mesiacoch príprav viac než zarážajúce. Referendová otázka aj z právneho hľadiska a relevancie môže byť ťažko tvorená na mestskom zastupiteľstve. A najmä nie 7 týždňov pred navrhovaným termínom referenda v súvislosti s predreferendovou  kampaňou. Čo sa týka toho druhého návrhu, a to na zmenu zákona 401/1990, je zvolený chybný postup. Namiesto opravy zákona sa navrhuje presun rozhodovania o členení mesta z Národnej rady na mestské zastupiteľstvo a štatút. Súčasné znenie zákona totiž zakladá možný rozpor s ústavou Slovenskej republiky v časti definovania obce. Obcou je jednoznačne mesto Košice. Vyzerá to však tak, že bez toho, aby boli mestské časti v zákone definované ako obce, nesú znaky obce, a to zastupiteľstvo, majú starostu, majú možnosť vykonania referenda, možnosť prijímania všeobecne záväzných nariadení. A ďalšie. Vágna definícia mestských častí a obce je to, čo treba najprv v zákone o meste opraviť. Až následne môžeme otvárať otázku, či je presun práva, vytvárať, zrušiť, zrušovať, zlučovať mestské časti z Národnej rady na mestské zastupiteľstvo správne a právne vyhovujúce. Ja by som si dovolil dokonca povedať, že v referende, ak sa schváli, tu na tomto mestskom zastupiteľstve, je iba jedna možnosť právne konformná so súčasným znením zákona o meste Košice. A to, že nebude žiadna mestská časť. Tzn., bude iba mesto Košice. Ak by sme prijali dnešný druhý návrh na uznesenie, odobrali by sme mestským častiam právo referendom rozhodnúť o svojej ďalšej budúcnosti. A tým ešte viac oslabiť postavenie mestskej časti, de facto ako obce, s istými právomocami presunutými jej z mesta. Schválením druhého návrhu na uznesenie mestské zastupiteľstvo nepriamo, a je otázne, či nepridať slovo nezákonne, zasiahne do práva mestských častí vykonať miestne referendum garantované im dnes v zákone o meste Košice. Ďalšou vážnou chybou v návrhu na uznesenie je, že nie je časovo obmedzená možnosť meniť štatút v otázku usporiadania mesta vzhľadom na mestské časti. Dotiahnuté do extrému, vždy nejaká koalícia, ktorá vznikne po voľbách, môže kľudne nastoliť novú otázku, nanovo otázku počtu mestských častí. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne pán poslanec. Ešte vás poprosím, keby ste aj prečítali autora tejto právnej analýzy. Lebo zjavne to vám niekto napísal. Keď to nie je tajné, teda.

p. Halenár, poslanec MZ - Pán primátor, už niekoľkokrát som vás počas tohto volebného obdobia upozornil, že urážate poslancov. Tým, čo ste práve teraz povedali, ste opäť urazili mňa. Takže zjavne chcem, aby toto čo je v zápise, a bude v zápise, aby sa pozreli nejaký právnici na to.

p. Raši, primátor mesta - Áno. Čiže ja opakujem, myslím si, že je to analýza, ktorú ste zrejme nerobili vy, lebo nie ste právnik. My máme analýzu, ktorá je od docenta, ktorý sa venuje správnemu právu a myslím si, že tá naša právna analýza je správne. Pokiaľ vy máte iný právny názor, tak je dobre, aby sa dvaja právnici skonfrontovali. Pokiaľ je to váš právny názor, tak si dovolím tvrdiť, že, keďže nie ste právnik, nemala by mať takú právnu vážnosť ako názor niekoho, kto sa právu venuje a to urobil. A ja ani neočakávam konkrétne od vás, že by ste niečo podporili, lebo jednoducho ste starostom a zjavne nechcete urobiť nič, čo by sa mohlo dotknúť aj vás, ako starostu. Ale to nerobíme pre terajšie volebné obdobie. Robíme to pre budúce volebné obdobie, kde nikto z nás nemá garantované, že bude sedieť na mieste, na ktorom teraz sedí. Takže myslíme na to. To sa netýka vás. Vy už svoje obdobie zvládnete ako starosta. Ale možné zmeny sa navrhujú, sa dotýkajú až budúceho obdobia. Takže nevracajme sa stále k dôvodom, prečo sa to nedá. Vždy si nikto vymyslí dôvod, prečo sa to nedá. A každý si ho tak odôvodní, ako si ho odôvodniť bude chcieť. Opakujem, každé ušetrené euro, ktoré budeme vedieť investovať do rozvoja danej mestskej časti, má význam. Pán poslanec Polaček s faktickou a potom pán poslanec Halenár.  

p. Polaček, poslanec MZ - Pán primátor, mrzí ma, že skĺzavame niekde kde by sme nemali. Každá analýza má svojho autora, každá analýza má nejaké prvky a hlavne bola robená za nejakým akým účelom. Aj vaša analýza bola robená za nejakým účelom. A dáva nám nejaké informácie. To neznamená, že je svätá. A teda názor poslancov takisto nejakým spôsobom môžeme vyjadrovať. A  keď sa niekto s niekým aj poradí, predsa to je našou prácou. Ale aby som doplnil pána poslanca Halenára, všetko, čo povedal, s tým súhlasím. Ale chýba mi tam ešte jeden aspekt v celej tej veci, ktorú spomínal. A to je vlastne, to čom mne chýba, je vlastne nová definícia, nové zaradenie, čo je nová mestská časť. Lebo dnes poznáme mestskú časť s nejakou kompetenciou, s niečím, čo nám ponúka. Z môjho pohľadu nám mestská časť ponúka veľmi málo pre občana. A teda na to, aby sme pristúpili a posunuli sa ďalej, ja si myslím, že je veľmi dôležité zadefinovať, čo nová mestská časť bude robiť. A opäť sa dostávame ku kompetenciám. Ale nechcem kompetencie riešiť z pohľadu súčasnej mestskej časti, lebo ja chcem, aby sa urobila reforma tohto mesta, ale my musíme zadefinovať, čo nová mestská časť bude poskytovať obyvateľom. Teda pridáme jej nejaké kompetencie, alebo nie? 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Ja len zareagujem. Mňa mrzí, že pán inžinier Halenár sa cíti dotknutý, keď som videl, že niečo číta a nie je právnik, som myslel, že mu tú analýzu urobil právnik. Preto som sa spýtal na meno toho právnika. Keď to je tajné, nemusí ho povedať. Keď si ju urobil sám, tak si myslím, že si ju jednoducho urobil zle. Nech sa páči, pán poslanec Halenár.

p. Halenár, poslanec MZ - K tej vašej ďalšej poznámke ku starostom, ktorí sú závislí na tom, že sú na starostovskej stoličke alebo na starostovskom poste, chcem pán primátor povedať, že ja osobne mám prerušené riadne pracovné zaradenie a v tej chvíli, kedy končím ako starosta na KVP, idem do predchádzajúcej práce. Neviem, ako ostatní starostovia, ale myslím, že niektorí sa vyjadrovali v tom istom duchu. Chcem tu ešte povedať ohľadom toho, že spochybňovanie schopností poslancov artikulovať a artikulovať tak, že to má hlavu a pätu, tému, je ďalším dôvodom, prečo si môžeme všetci tu myslieť, že dnešnému vedeniu radnice nie je mestské zastupiteľstvo potrebné. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem. Máte minútu na faktickú pripomienku.

p. Halenár, poslanec MZ - Naozaj to takto cítim. Aj tými urážkami z vašej strany, pán primátor. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Nechcem vás urážať. Na druhej strane, už aby sme boli voči sebe féroví, vy artikulujete normálne. Toto nemalo vôbec súvis s vašou artikuláciou, lebo keby ste zle artikulovali, tak vás nerozumieme. Ja som vyjadril názor, na to, že názor, ktorý ste prečítali, buď bol právny názor niekoho, ktorý ho má, lebo je právnik alebo to bol právny názor váš, som si myslel, že právny názor, ktorý nám predstavil expert na právne právo je ten správny. Dobre? Ale z hľadiska vašej artikulácie určite nemám žiadne pripomienky. Predseda Rady starostov, pán poslanec Jakubov.

p. Jakubov, poslanec MZ - Ďakujem pekne. Vážený pán primátor, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci. Rada starostov sa niekoľkokrát na svojich zasadnutiach zaoberala otázkou redukcie počtu mestských častí. Okrem oficiálnych stretnutí sme sa stretli aj neoficiálne, kde sme si mali možnosť vydiskutovať naše postoje, naše predstavy, naše požiadavky. Musím povedať, že ani na jednom z rokovaní nedošlo k absolútnemu konsenzu zo strany starostov, ako by malo vyzerať nové usporiadanie mesta. A mnohí starostovia sa vyjadrili za to, že súhlasia s určitou redukciou počtu mestských častí, ale čo sa týka ich mestskej časti, budú bojovať za to, aby ostala samostatná. Boli starostovia aj z malých aj z veľkých mestských častí, ktorí boli ochotní podporiť referendum. Nie však v tomto termíne, ale zvážiť možnosť referenda po 5. marci s tým, aby bola dostatočná príprava. Boli názory starostov, ktorí sa vyjadrili za tú druhú možnosť, legislatívnu zmenu, ale na ostatnom rokovaní Rady starostov, v piatok, počtom hlasov 12 z 22 starostov a z prítomných 16 hlasujúcich, bolo odporúčané, aby táto otázka bola otvorená až po tomto zastupiteľstve. Aby dnes teda uzatvorená nebola a bol daný priestor ešte na rokovanie k tejto otázke. Stretol som sa alebo padli tam aj názory, že niektorí starostovia vo svojich mestských častiach sa nestretli s požiadavkou občanov, aby ich mestská časť bola zlúčená s inou mestskou časťou. Dokonca padli aj takéto názory, že prečo nás médiá tlačia do riešenia tejto otázky, keď občania niektorých mestských častí to nechcú. Mohol by som povedať asi toľko, že názory sa priebežne menili podľa toho, kedy sa konali zasadnutia Rady starostov a boli otvorené aj otázky možného presunu kompetencií z mesta Košice na jednotlivé mestské časti. Musíme, ale povedať, že aj medzi starostami z historických obcí alebo malých mestských častí, aj medzi starostami z veľkých mestských častí odzneli názory, že si vedia predstaviť zlúčenie s inou mestskou časťou. Takže asi toľko. Ak bude potrebné ďalšie dovysvetlenie, prihlásim sa znovu do diskusie.
 
p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. S faktickou pán poslanec Halenár na pána poslanca Jakubova.

p. Halenár, poslanec MZ - Rád by som povedal, že „dôrazne, zreteľne hovoriť, povedať, jasne formulovať“ je druhý význam slova artikulovať podľa slovníka Elektronického lexikóna slovenského jazyka, pán primátor, slex.sk, nech sa páči.
 
p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne za túto poznámku. Pán poslanec Rusnák, nech sa páči. 

p. Rusnák, poslanec MZ – Ďakujem. Vážený pán primátor, vážení poslaneckí kolegovia, kolegyne, dámy a páni, ja som veľmi vďačný Jánovi Sülimu za to antré pred otvorením dnešnej diskusie. Ja som mal pripravený podobný exkurz do minulosti. Čo je z tohto exkurzu podstatné, aspoň pre mňa, 11 historických obcí bolo bez ich alebo bez akejkoľvek diskusie s nimi pripojených k tomuto mestu. Preto do súčasne platného zákona o meste Košice bol daný aj inštitút referenda v týchto mestských častiach, aby v prípade, ak opäť niekto bude chcieť s touto mestskou časťou oproti súčasnému stavu niečo urobiť, aby obyvatelia tejto mestskej časti už mali možnosť sa vyjadriť, či túto zmenu chcú, či ju akceptujú alebo neakceptujú. Čiže z môjho pohľadu to, čo sa navrhuje dnes a to, čo je dnes v súčasne platnom zákone o meste Košice je bitka dvoch princípov. Princípu mocensko-politického s princípom demokratickým. A toto, si myslím, je ten bazálny problém. To, že my tu hovoríme koľko nás stojí samospráva v tomto meste, je, prepáčte mi, je to môj názor, je to hanebné. Koľko stojí sloboda? Koľko stojí samosprávna demokracia? Preboha! Kde sme sa to dostali, že my sa tu bavíme o nejakých piatich percentách z badgetu, ktoré toto mesto má, ktoré majú mestské časti na to, aby slobodne, spokojne fungovali, aby ľudia, ktorí žijú týchto malých mestských častiach mohli spokojne a kľudne žiť. Ďalej si treba pozrieť, ako tieto mestské časti v roku 90 vyzerali. Ako vyzerali po štyridsiatich rokoch systému, ktorý tu bol. Nemali základné veci pre svoje fungovanie, ktoré boli v normálnom svete na konci 20. storočia bežné. Nemali kanalizáciu, nemali vodovod, o nejakých komunikáciách na úrovni sa ani hovoriť nedá. Čiže áno, bavme sa o referende, pokiaľ sa bavíme o referende, tak, ale samozrejme nie s jednou otázkou, pretože si myslím, že to by bolo príliš trúfalé. Tá otázka by musela tam byť aj druhá, ktorá by hovorila jasne o tom, ako toto mesto má fungovať ďalej. A tak isto si myslím, čo je nepodstatné, malo by byť aj jasné a v prípade otázky týkajúcej sa počtu mestských častí pro futuro - aké kompetencie tieto mestské časti budú mať, aby boli zmysluplné? Aby už nikto nikdy nemohol hovoriť o tom, že mestské časti nemajú toto, tamto, alebo hento. Ďakujem. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Krátko na vás zareagujem. My po revolúcii, som bol študent vysokej školy, my chceme, aby sa tu uplatnila najvyššia forma demokracie. A to je celomestské referendum, lebo to vyjadrí vôľu Košičanov. Čiže, nestrašte tu. Výsledkom toho má byť, aby v daných mestských častiach sa žilo ľuďom lepšie. Aby financie, ktoré sú teraz prejedené, išli na rozvoj daných mestských častí. A súhlasím s druhou časťou, že k referendovej otázke, či sme za zníženie by mala ísť aj druhá - ako konkrétne má mesto vyzerať. Lebo vtedy by bolo nastavenie, budúce nastavenie mesta Košice to najdemokratickejšie, aké môže byť. A nikto by nemohol povedať, že sa dejú akejkoľvek krivdy, ako to bolo v minulosti. A je jedno, ako kto tú krivdu chápe. Pretože to by bolo vyjadrenie ľudí, obyvateľov tohto mesta. Súčasné členenie mesta nie je vyjadrením vôle tohto mesta. Nech sa páči, starostovia mestských častí.
 
p. Nigut, starosta MČ Ťahanovce - Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán primátor, vedenie mesta, poslankyne, poslanci, vážení kolegovia. Ja sa pokúsim tak isto prispieť do diskusie aj za malé mestské časti a možnože aj za Ťahanovce samotné. Prosím vás, aby ste to brali, ten príspevok tak, že nikto z nás tu nie je prikovaný na stoličke. Málokto z nás si vie povedať, že na to sme sa narodili, aby sme boli starostami. Ale máme mandát do konca roka 2018 a práve preto aj viacerí starostovia na Rade starostov vyjadrili, že preto boli zvolení, aby rozvíjali svoju mestskú časť, a nie tak, ako to bolo prezentované pred pár rokmi, pri neúspešnom odkomunikovaní, že starostovia sa nedohodli. Starostovia sú nato tu, v meste Košice, aby svoju mestskú časť rozvíjali. A nie preto, aby sa dohodli, kto s kým sa spojí, kto bude mať akú stoličku a akú pozíciu v nových mega mestských častiach, alebo teda ako budú členené. Mne osobne tu chýba, áno, beriem, analýza bola urobená odborníkmi, a bol by som rád, keby odborníci tak isto urobili možnože aj druhú časť tej analýzy. Nielen prečo a koľko a aké číslo by malo byť výsledkom, ale hlavne preto, aby sa tu ozaj ľuďom dobre žilo. Momentálne mnohé mestské časti sú len čisto sídlami pre bývanie, prenocovanie. 25 rokov sa snažia mestské časti skrz rôznych nejakých tých preferencií, prípadne v miestnych zákonov, prešla samozrejme daňová povinnosť na mesto Košice a pod. Čiže jednoducho už nemajú tie nástroje, ktorými by mohli rozvíjať svoje mestské časti. Zrejme sa ozaj etablovali tak, že sa rozplynuli nejaké tie úmysly ako samotných starostov alebo mestských častí. To mi vadí, lebo hovorí sa stále len o číslach. Hovorí sa o číslach, ale nehovorí sa o tom, že čo by mali vlastne mestské časti. Ja mám predstavu, že samotná analýza by mala niesť znaky toho, aby samotné sídlo málo prípadne poruke, či už na kraji, ak je tak nejaký les, prípadne nejakú rekreačnú zónu, alebo prípadne aby hranice boli nejakými regulárnymi hranicami, rieka, cesta, chodník, prípadne niečo. A nie ako teraz, je to nonsens, napríklad medzi Sídliskom Ťahanovce a nami, kedy v roku 2004 sa urobili umelo katastrálne hranice, lebo Sídlisko Ťahanovce totižto leží celé na našom území. A tie hranice momentálne sú také nelogické, že aj v štatúte, keď si pozriete, tak ideme od roh plota po nejaký dom, kde keď sa zastavia tá hranica, keď sa postavia infraštruktúry, tak jednoducho tie hranice budú ozaj nečitateľné. Podľa mňa, poďme na takéto veci, aby sme, ak budeme budovať nové mestské časti, aby mali logické hranice. Aby to nebolo niečo imaginárne, lebo zrejme k tomu všetkému smerujeme. Ale zatiaľ je to len z pozície sily. Mám pocit, že bude tu rúk toľko a toľko a nie viac. Lebo ozaj chýba mi ten moment, lebo mnohokrát sa opakujeme. Poslanci nepočuli toto, čo hovorili vyše hodiny a pol na poslednej Rade starostov všetci poslanci, všetci starostovia. A myslím si, že ozaj sa opakujeme. Takže teraz trošku mi dovoľte, aby som možnože za Ťahanovce. Už v roku 1993 prvý starosta, ktorý bol po novembri, žiadal o registráciu samotnej obce Ťahanovce. Tu je samozrejme, že tá žiadosť, kópia a následne reakcia legislatívcov bola tá, že potom ako taký symbol možno neumožnenia samostatne rozhodovať bolo to, že ten predseda vznikol na tých tritisíc občanov, aby bol vlastne v nejakom tom územnom sídle. Takže až následne sa začali reagovať vlastne tieto obmedzenia. Budem pokračovať, lebo v podstate Ťahanovce, Ťahanovčania už v tomto referende, ktoré vlastne chceli v 91, lebo tak to považovali, 60 percent Ťahanovčanov sa zúčastnilo na referende a chceli, teda 73 percent z nich súhlasilo s členením. Len ten zákon samozrejme prišiel. A to sú tie zákonné možnosti, ktoré potom obmedzujú takúto vôľu nejak konať. Samozrejme, môžeme hovoriť o tom, že či by sme sa mali spojiť s veľkou mestskou časťou alebo nie. Si myslím, že je to dosť nesúrodé, dedinskú časť spájať so sídliskom. Sú to úplne iné potreby. Nehovoríme o tom, ako budú vyzerať samostatné zastupiteľstvá v tých veľkých mestských častiach. Budeme tam mať menšinu, väčšinu? Kde pôjdu ďalšie peniaze? Máme tu príklad, neviem či dobrý, či príklad zlý, ale jednoducho už teraz, pri redukcii poslancov v mestských častiach sa stalo, že ušetrené peniaze nešli na kapitálové výdavky. Ostali v kapitole výplaty a mzdy volených zástupcov. A jednoducho z dielčích alebo teda možno ani nie tak zo zástupcov starostov a kontrolórov, ktorí mali čiastkové úväzky, ich majú celé. Takže ja si myslím, že tam treba dať možno nejakú medzu a zákonnú hranicu, aby sme toto, aby sme toto hlavne ustrážili. Lebo potom zbytočne nám hovoriť o tom, že či bude viac, či menej tých mestských častí, ak sa bude ozaj naďalej šafáriť. Zakončím len toľko, že ozaj možno ďalším príkladom dobrej praxe je trebárs aj ďalšie mesto v poradí, vo veľkosti je to Prešov. Tak isto je centrálne, má svoje sídliska, veľké sídliska a v jeho okolí sú obce. Len teraz za celý, možno taký pohľad na obec Fintice. Obec Fintice, tak isto je tam MHD, jednoducho a dokáže samostatne žiť. Má polovičku z našich občanov a ten rozpočet im stačí. Takže ja si myslím, že ozaj poďme tým brainstromingom hľadať tú cestu, aby ani jednej mestskej časti nebolo ukrivdené. Lebo aj v mestskom zastupiteľstve prevažuje časť starostov za veľké mestské časti. A v podstate oni rozhodujú aj o malých častiach, takže možnože stálo by za to trošku oddialiť dnešné rozhodnutie. A možnože tým chcem teda na záver aj apelovať na vás, páni poslanci, poslankyne, aby ste zvážili či to zoberiete tú krivdu, historickú, ktorú aj trebárs Ťahanovce mali, že jednoducho ste im zobrali tú možnosť vtedy. A keď to zopakujete teraz, je na vás. Ďakujem pekne. Ale zrejme už bude rozhodnuté asi až v Bratislave. Ďakujem.
 
p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Zásadne budeme rozhodovať o meste Košice v Košiciach. To si môžete byť istý, lebo ani podľa legislatívy ani podľa ničoho iného to inak nejde. Pán starosta Gaj, nech sa páči.

p. Gaj, poslanec MZ - Ďakujem pekne, ja by som pokračoval v mojom príspevku. Veľa vecí za tú hodinku už bolo tlmočené inými predrečníkmi. Ja by som sa len zameral na pripravované referendum a to je z hľadiska prvej otázky, relatívne času a prezentácie sa odkomunikovať dá, ale druhá otázka určite nie. My keď máme dnes po prestávke, ako bolo tlmočené, sa nejak pripraviť alebo vybrať nejaký návrh z 9, 10 návrhov, ktoré sú predložené, si myslím, že z časového hľadiska ani to nevyriešime dnes. A do budúcna, do prípravy referenda za 5, 6 týždňov, do 5. marca, je veľmi, veľmi krátky čas na to, aby toto bolo prezentované, odkomunikované a predstavené občanom tohto mesta. A vzhľadom na to, že dnes, a samozrejme, ako bolo tlmočené, výhody, nevýhody a hlavne kompetencie, naozaj mne tam chýbajú kompetencie. Vždy bola odpoveď, že prv riešme mestské časti a následne kompetencie. Podľa mňa, to sa jednoducho nedá. Kompetencie, minimálne musia byť súčasťou počtu alebo ak nie skôr určené. A vzhľadom na to, že dnes neboli rozdané stravné lístky na obed si myslím, že do dvanástej to máme sfúknuté. Ďakujem. 

p. Raši, primátor mesta - Veta posledná mi ušla, pán starosta, čo si povedal? Môžete zapnúť pána starostu? Len poslednú vetu som nepočul. 

p. Gaj, poslanec MZ - Že dnes neboli rozdané stravné lístky na obed, tak do dvanástej to máme sfúknuté. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Šetríme aj na obedoch. Peniaze pôjdu na rozvoj mestských častí. Pán starosta Karabin, po ňom pán poslanec Gibóda.
 
p. Karabin, poslanec MZ - Ďakujem za slovo, vážený pán primátor, vážení kolegovia. Súhlasím s názorom, že počet mestských častí v Košiciach je vysoký. Viem si predstaviť a nemám s tým najmenší problém zlúčiť Pereš s Lorinčíkom. V inom volebnom období sa to rozhodli starostovia z Lorinčíka aj z Pereša niekoľkokrát na Rade starostov. Druhou vecou je, že na Rade starostov za niekoľko rokov nedošlo k zhode ohľadom redukcie počtu mestských častí. Prirovnávať počet mestských častí a Košiciach k mestu New York, ktorý má takmer 8 a pol milióna obyvateľov je smiešne. Keďže celá Slovenská republika nemá ani 5 a pol milióna obyvateľov, ako sa vyjadril moji kolega starosta na Rade starostov, potom nám netreba mestskú časť, ani obec, či mesto veď celá Slovenská republika má len 5 a pol milióna obyvateľov. Vrátim sa ale k možnému referendu. V minulosti sa obyvateľov historických malých mestských častí Košíc nikto nepýtal, či chcú byť súčasťou Košíc. Niektoré by sa už chceli osamostatniť, nakoniec to tu odznelo, a odtrhnúť sa od mesta. Bráni im v tom však súčasná legislatíva. Dovolím si odcitovať časť analýzy, na druhej strane, ktorú mám pred sebou, veľmi zaujímavá veta. Ak možno v aktuálnom spoločenskom prostredí mesta Košice intuitívne nahmatať nespokojnosti s aktuálne vysokým počtom mestských častí, potom výsledkovo orientovaný predmet fakultatívneho mestského referenda má zistiť názor dopytovaných na eventualitu zníženia počtu mestských častí. Ja sa chcem opýtať, kto je nespokojný? Nespokojná je verejnosť? Nespokojní sú ľudia, alebo médiá? Na záver chcem dodať, som starostom v Pereši už desiaty rok. Predtým som bol miestnym poslancom v Pereši. Dnes som v Košiciach jediným starostom malej mestskej časti, ktorý je zároveň mestským poslancom. Za celé obdobie, za tých 10 rokov mi od obyvateľa Pereša neprišiel jediný email, odkaz, či pripomienka, že počet mestských častí je vysoký a Pereš na čele so starostom a poslancami treba zrušiť a je zbytočný. Túto tému pravidelné živia len niektoré médiá, samozvaní občiansky aktivisti či trolovia v diskusných fórach. Obyvateľa Košíc trápi parkovanie, verejná doprava, stav komunikácií či verejné osvetlenie a či si bude môcť vybaviť viac vecí na jednom úrade. Nie počet mestských častí. Ďakujem. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne pán starosta. Pán poslanec Gibóda, po ňom pán poslanec Kočiš, nech sa páči.

p. Gibóda, poslanec MZ - Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán primátor mesta Košice Richard Raši, vážení kolegovia poslanci, dovoľte mi v úvode zareagovať na môjho predrečníka. Súhlasím s ním, že obyvatelia malej mestské časti pravdepodobne nevidia dôvod na to, aby sa zbavili svoje malej mestskej časti. A práve to súvisí s tými kompetenciami mestských častí. Finančná analýza spracovaná magistrátom mesta Košice neodpovedá na najjednoduchšiu otázku, ktorá znie: „Čo získa jednotlivý obyvateľ po zmene usporiadania mesta?“ Získa lepšie služby alebo mu ponúkame iba imaginárnu finančnú úsporu výhodnú pre mesto Košice? Práve preto téma reformy mesta, ktorú obyvateľom v súčasnosti ponúkame je bezduchá. Z toho pramení aj verejný nezáujem. Žiaden zodpovedne zmýšľajúci človek alebo politik nemôže s pokojným svedomím vyhlásiť, že má dostatok informácií na zodpovedné rozhodnutie na základe faktov a nie emócií. Podstatou samosprávy je poskytovanie verejnej služby obyvateľom a to pri správe verejného priestoru na majetku, ako aj pri udržiavaní lokálnych a kultúrnych väzieb. Obyvateľom nezáleží na počte mestských častí. Bežný Košičan nemá dôvod rozlišovať či jeho podnet alebo sťažnosť vybavil úradník, ktorý sa zodpovedá starostovi alebo primátorovi. Obyvateľovi je len na príťaž, ak jednu vec musí vybavovať na dvoch rozličných miestach. Raz v mestskej časti druhýkrát na magistráte. Obyvateľ žiada zodpovedný seriózny a kompetentný prístup k riešeniu svojho problému. Preto vzhľadom na vami prezentované informácie, pán primátor, ako aj vzhľadom na platnú legislatívu Slovenskej republiky konštatujeme, tuná s kolegom Polačekom, že jediná legitímna referendová otázka, ktorú si môžu Košičania v tejto chvíli položiť má priniesť odpoveď na otázku, či chcú mesto s mestskými časťami, mesto bez mestských častí alebo v prípade malej mestskej časti, historickej obce, chcú samostatnú obec. Bolo by to nápravou historickej krivdy, ktorá sa tu udiala a bolo by to vyriešením otázky, ktorej tu čelíme posledných 25 rokov zo strany obyvateľov týchto mestských častí a ich predstaviteľov. Výsledkom takéhoto referenda nasmeruje nás všetkých, kam obyvatelia jednotlivých mestských častí chcú posunúť rozvoj mesta Košice. V prípade, že obyvatelia vyberú model riadenia mesta s mestskými časťami, bude našou povinnosťou prehodnotiť počet a delegovať na mestské časti všetky kompetencie tak, aby jednotlivé mestské časti plnili užitočnú a zmysluplnú funkciu samosprávy od nového volebného obdobia, teda od roku 2018. V súčasnosti je totiž poslanie mestských častí neefektívne. Otázka reformy riadenia mesta Košice je po dvadsiatich piatich rokoch historickou témou v živote nášho mesta. Preto referendové otázky treba naformulovať s rozvahou, odborne a správne. Je potrebné dôsledne a zodpovedne informovať každého obyvateľa mesta Košice, aby sa vedel k tejto otázke zodpovedne a bez pochybností vyjadriť. Práve z týchto dôvodov nepodporujeme unáhlené konanie referenda počas volieb do Národnej rady Slovenskej republiky. Myslíme si, že jeho organizáciu treba posunúť na záver roka 2016, s primeranou odbornou a laickou diskusiou, verejnými zhromaždeniami a informačnou kampaňou mesta na túto tému. Vážený pán primátor, najpodstatnejšie však je, a to je úloha na vás, Magistrát mesta Košice pripraviť obsahovú analýzu jednotlivých vami dlhodobo prezentovaných modelov riešenia samosprávy mesta Košice. V nej odpovedať na základné otázky, aké služby získa jednotlivý obyvateľ po zmene usporiadania mesta, aká je predstava mesta Košice o mestských častiach, ich kompetenciách a financovaní, aké funkcie a služby prinesie obyvateľom úradovňa mesta Košice. V tejto súvislosti, dovoľte, prečítam návrh na uznesenie mestského zastupiteľstva, ktorý podpísali štyria poslanci mestského zastupiteľstva: „Mestské zastupiteľstvo v Košiciach v zmysle príslušných zákonov a ustanovení žiada primátora mesta Košice v súlade s pripravovanou zmenou samosprávneho členia mesta Košice, vypracovať a finančne vyčísliť kompetencie mesta Košice a definíciu mestských častí a ich financovanie v budúcnosti. Po b) definovať funkciu a služby, aké by poskytovali úradovne mesta Košice v zmysle jednotlivých kompetencií. Termín: najbližšie rokovanie mestského zastupiteľstva.“ Súčasťou tohto je aj pozmeňujúci návrh k pôvodnému návrhu, ktorý bol podaný predkladateľom, a ten znie: „po a) vyhlasuje referendum, kde prvá otázka znie: „Súhlasíte s deľbou samosprávy v meste Košice medzi mesto Košice a mestské časti?“  A po 2.) „Súhlasíte, aby vaša mestská časť bola súčasťou mesta Košice?“. Po b) určuje deň konania referenda na 15. októbra 2016.“ Je to z dôvodu toho, kolegovia, aby sme zároveň vytvorili dostatočný priestor na to, aby každý z nás mal dostatočné informácie o tom, aké kompetencie majú vykonávať mestské časti a financie mať v budúcnosti. A zároveň, aby sme si vytvorili časový rámec, do ktorého musíme mať tieto informácie pripravené na odkomunikovanie obyvateľom. A to bude toho 15. októbra 2016. Ďakujem. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne pán poslanec. S faktickými poznámkami pán poslanec Polaček a pani poslankyňa Blaškovičová.
 
p. Polaček, poslanec MZ - Ďakujem pekne. Ja by som z celého toho, čo pán Gibóda predniesol vlastne podtrhol to, čo sme v diskusii vlastne v tejto chvíli ešte neotvárali, sú samotné termíny referenda. Aj keď to tu bolo niekde spomenuté, naozaj ja by som bol veľmi rád, keby sme už po tých rokoch diskusie síce tému posunuli, ale na druhej strane ten termín zbytočne neznásilňovali, tak, aby sme v priebehu 5 alebo 6 týždňov, ktoré sú pred nami, celé referendum zorganizovali s ľuďmi to odkomunikovali. Ja si myslím, že 6 týždňov na takúto historickú tému je strašne málo. A teda by som chcel poprosiť kolegov, aby upriamili pozornosť aj na samotný termín, aby sme možno to tempo teraz trošku ochladili. Naozaj tých informácií je tu veľa. Aj keď na druhej strane, ako aj bolo povedané, sú stále nezodpovedané otázky po 1.) čo je úradovňa? Aké ďalšie, ako už som v predchádzajúcom príspevku povedal, aké ďalšie kompetencie tie nové mestské časti získajú, čo nové prinesieme obyvateľom? A práve preto by sme boli veľmi radi, keby sme diskutovali o tom, aby sme posunuli termín referenda na neskorší termín.
 
p. Raši, primátor mesta - Pani poslankyňa Blaškovičová, nech sa páči. 

p. Blaškovičová, poslankyňa MZ - Ďakujem pekne pán primátor. Reagujem tiež na kolegu poslanca Gibódu. Ja som hlboko presvedčená, že keď ku komunálnym voľbám prišlo 23 percent občanov mesta, tak k takémuto referendu 15. októbra by prišlo možno 8, 10, 12 percent. A čo povieme, že keď väčšina zahlasuje, tak je referendum platné? Alebo to jednoducho vyhodíme viac ako 160 tis. eur? Určite nesúhlasím. Myslím si, že takéto referendum je zbytočné. Je mi ľúto, ale neverím, že ten záujem občanov je taký úžasný, že by sme efektívne vynaložili námahu na všetky tie informácie. Nemyslím si, že, že naozaj sú občania takí uvedomelí a tak veľmi by ich to zaujímalo. Ďakujem.
 
p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne pani poslankyňa za názor. Ďakujem. Rad je zrejme na vás, pán poslanec Gibóda.
 
p. Gibóda, poslanec MZ - Pani poslankyňa Blaškovičová, keď ste na záver povedala, že si nemyslíte, že obyvatelia sú takí uvedomelí, nuž, môže sa veľmi ľahko stať, že ani referendum počas volieb nebude úspešné v zmysle zákona. Otázka znie, či bude úspešné v zmysle tom, že my, ako obyvatelia a predstavitelia mesta získame informáciu, ktorú potrebujeme. Ja neverím, že pán primátor referendum, ktoré nebude úspešné, ale dá určitú jasnú informáciu o tom ako by sme sa mali uberať, že ho chytí a hodí do koša. Lebo rovnako, komunálne voľby, ste správne povedala, áno, nechodí tu nadpolovičná väčšina Košičanov voliť, ale takisto nechytíme tie výsledky a nehodíme ich do koša. Máme tu poslancov, máme tu primátora, volení týmito ľuďmi. Ak niekto prejaví určitý záujem tak prejavil. Tí, čo neprejavia určitý záujem, aj to je pre nás signálom o tom, že im na tejto téme a na meste Košice nezáleží. Ďakujem.
 
p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Ale len doplním svoj názor. Keď chceme dať šancu vyjadriť priestor, čo najväčšiemu počtu obyvateľov, tá šanca je najväčšia práve teraz. Naozaj, keď ku komunálnym voľbám, voľbám do vyšších územných celkov, eurovoľbám, keď sú to voľby, kde prichádza málo občanov napriek silnej informačnej kampani, je to vytvorenie ďalších volieb, teda ďalšieho aktu, kde by občan mal ísť. A keď chceme dať šancu, čo najväčšiemu počtu ľudí, tak tá šanca je jednoznačne pri týchto voľbách. Ako to, pani poslankyňa Blaškovičová povedala jeden racionálny názor, bez akejkoľvek emócie, kde povedala, to ako to v skutočnosti na Slovensku prebieha, nielen v Košiciach. Čiže súhlasím s tým, že viete lebo vyjadrenie názoru nadpolovičnej väčšiny oprávnených voličov má inú silu, ako vyjadrenie názoru 10 alebo 15 percent ľudí, aj keď je to legitímne. Lebo aj to vyjadrenie niečo charakterizuje. Ale tá šanca vyjadriť názor, čo najväčšiemu počtu ľudí. Teraz s faktickou... ospravedlňujem sa, pán poslanec Petrvalský, po ňom pán poslanec Polaček.
 
p. Petrvalský, poslanec MZ - Ďakujem pekne pán primátor. Nechcel som pôvodne vystupovať, lebo môj konzervatívny názor je dlhodobo známy, ale pekne poprosím, keď pracujeme, pracujme dôsledne. Tu pán poslanec Gibóda, myslím, odprezentoval pozmeňujúci návrh a referendovú otázku, či ste za to, aby vaša mestská časť bola súčasťou samosprávy mesta Košice. A keď na Sídlisku Ťahanovce zaškrtneme „nie“? Ja osobne si myslím, nerobme chyby. Nerobme unáhlené a horúcou ihlou šité návrhy. Bolo by dobré, keby tie návrhy boli premyslené, lebo skutočne pre veľké mestské časti táto otázka nemá zmysel. Len pre malé mestské časti. A potom by som sa pána Gibódu opýtal, či bude rozličná referendová otázka pre veľké a pre malé časti? Presne preto, aby toto sme rozlíšili. Nie je to také jednoduché. A bol by som veľmi rád, keby sme tu nepredkladali veci, ktoré nie sú dotiahnuté do konca. Ďakujem pekne. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem za reakciu pán poslanec. Pán poslanec Polaček, po ňom bude nasledovať pán poslanec Kočiš. Ďakujem pekne.

p. Polaček, poslanec MZ - Ja mám len dve pripomienky. Jedna je, že myslím si, že tie otázky sú zadefinované jasne a presne. A sú zadefinované tak, aby v každej mestskej časti sme evokovali vlastne to, aby sme sa dokázali opýtať a mali nejaký výsledok na jednej strane. Na druhej strane, nepochybne, ja súhlasím s tým, že tieto otázky by mali vidieť právnici. Mal by vidieť možno aj psychológ, aj neviem, kto každý, kto proste dokáže vycítiť, aby sme sa naozaj nezamotali. Ale to je to, že tu dnes malo byť možno položených pripravených 20 otázok, alebo 15, ja neviem, ktoré by už boli dostatočne odkomunikované, správne, praktické a potom môžeme z nich vybrať to, čo vystihuje ten pocit toho poslanca. A ešte druhá reakcia je vlastne smerom k tomu, čo odpovedal pán primátor na pána poslanca Gibódu a to je z pohľadu toho referenda, ktoré sa bude konať v priebehu konania volieb do Národnej rady. Ja si nemyslím, že my týmto môžeme zvýšiť účasť. Dobre vieme, ako máme volebné miestnosti. V niektorých malých volebných miestnostiach, malých mestských častiach sa môže veľmi ľahko stať, že my tú volebnú miestnosť budeme musieť dať mimo objektu. A vo veľkých mestských častiach sa jedná o rôzne školy, kde tieto volebné miestnosti pôjdu na poschodia a tzn., že mnohí voliči jednoducho odvolia Národnú radu, kývnu rukou, nepôjdu na poschodie. Niekto nebude vládať, niekto si povie, že sa mu tam nechce, čiže ja si myslím, že je to stále len tá rovnováha. Ak to posunieme, sú stále argumenty pre a proti, o ktorých možno určite dlhodobo diskutovať, ale aj tento aspekt treba vnímať. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Ja len doplním, že my nechceme zvýšiť účasť vo voľbách tým, že vypíšeme referendum, ale chceme využiť historicky vyššiu účasť vo voľbách do Národnej rady, čo je štatisticky potvrdené na to, aby sme dali občanom možnosť zodpovedať aj otázku o budúcnosti mestských častí. Pán poslanec Kočiš, po ňom pán poslanec Dečo, nech sa páči.
 
p. Kočiš, poslanec MZ - Vážený pán primátor, vážené mestské zastupiteľstvo, požiadal ma občan, pán Jakubčiak, bývalý starosta a poslanec mestského zastupiteľstva, aby mohol vystúpiť. Tak dávam na vaše rozhodnutie, či mu umožníme alebo nie.
 
p. Raši, primátor mesta - Chcem sa spýtať, či je všeobecný súhlas? Asi áno. Nech sa páči, pán  exstarosta, poprosím, keby ste ten limit plus-mínus 3 minúty dodržali. Ďakujem pekne.
 
p. Jakubčiak, obyvateľ mesta - Vážený pán primátor, vážení poslanci, vážení občania mesta Košice. Ktorí ma nepoznáte, menujem sa Jakubčiak. Robil som 16 rokov starostu mestskej časti a 12 rokov poslanca mesta. Viete, už tu bolo povedané, ja žijem v Košiciach 52 rokov, zažil som riadenie centralistické, riadenie demokratické a teraz ako občan i demokratické, už. Bol som starosta 16 rokov. Počet mestských častí, už keď som bol starostom, nie od občanov, ale zvrchu bolo alebo pri nejakých jednaniach dajme tomu s bratislavskými starostami, že prečo je tu 22? To je preto, jak tu bolo povedané, že máme 12 historických obcí. Bratislava má 7. Čiže Bratislava má 14 mestských častí a má 7 historických obcí, tak to ako pre históriu. Aj veľké mestské časti, keď som nastúpil do funkcie v 90. roku boli zaostalé. Nielen malé mestské časti. My na Jazere sme nemali obchodík, nemali sme v podstate polikliniku, nemali sme de facto nič. Budovali sme všetko oddola. Preto, lebo centralistické riadenie, bývalá štvorka zabezpečovala Juh a Jazero bolo nabok. Čiže tou demokraciou sa rozvinuli aj veľké mestské časti, nielen malé. A teraz, aby som nehovoril veľa, lebo pán primátor dal určitý návrh, ktorý má racio, i keď je škoda, že predtým osobne ja k nemu má veľmi nedobrý prístup ku mne. Možnože aj nejak, niekým som bol očiernený v jeho očiach, že by som mu veľa možno skúseností bol dal, aby pri tom návrhu bol využil. Ale z môjho pohľadu, teraz, ako občana, už by som navrhoval, tak ja nemôžem dať návrh, ale proste pre nejakého poslanca, alebo aj pre pána primátora to vyhlásenie referenda je potrebné podľa mňa. Lebo som sa nestretol za tie roky, aby občania neboli spokojní s počtom mestských častí. Ale aby v znení otázky nebolo, že či súhlasíte so znížením počtu mestských častí. Samozrejme, keď to bude na malej mestskej časti a je tam 500 voličov a bude to na Terase, kde je 25 tis. voličov, no počet hlasov, ktorý je za zníženie bude jasné väčšina. Aby to bolo na každej mestskej časti, či je za zrušenie konkrétnej mestskej časti. Priamo občan za zrušenie mestskej časti. To by bol môj návrh. Ďalej prijať ten zákon, jak hovoril pán, alebo návrh, pre návrh na zákona, aby poslanci tohto mesta mohli rozhodnúť potom na základe referenda o znížení počtu mestských častí. Dnes dávať občanom, že 8, 12, 6, 3 alternatívy, ani jedna neprejde tak, aby bola platná. Čiže to nechať na potom, na ten zákon, na základe referenda. A ešte celý čas som tu počúval, že financie. Ja som zažil, keď v tomto meste bolo 80 poslancov a na Jazere som mal 43 poslancov. Dneska je tu 50. Koľko? 41. A na Jazere je 13 a funguje. A možnože funguje lepšie, lebo sa tak nehádate, jak keď ich je veľa. Lebo veľa občanov, veľa názorov. Ale jeden rozpor, ktorý je tu v zákone, alebo platy starostov. My sme robili prvé volebné obdobie, pre vašu informáciu, v tých časoch v 2, 3, 4 tis. Sk. Nie eur.  4 tis. Sk. A keď chceli poslanci odvolať starostu, tak mu dali plat ako starostovi na KVP a ho odvolali, dali mu plat 3 tis., ako lekárovi, dali mu 3 tis. plat a odstúpil. Ale dnes nastúpi do funkcie starosta, ktorý nie je plnohodnotný starosta, nie je, lebo to za to zodpovedá mesto, za to zodpovedám ja, za to mesto, ale platovo sa vzťahuje plnohodnotný starosta. A potom sa stane, že starosta mestskej časti môže mať vyšší plat ako primátor mesta. Záleží, aké má politické zázemie, či mu na začiatku volebného obdobia ešte dajú navýšenie platu. Čo je nelogické. Jak môže niekto mať navýšenie platu pred nástupom. A to sú tiež určité prostriedky, úspor. Ale ja myslím, že tie prostriedky, úspory, nie sú rozhodujúce pre zmenu zákona o Košiciach. Kto má o to záujem, neviem, ale ako občan, určite aj občania, ale to sa presvedčíme. Aby sme si nemysleli, ako tu pán primátor, že ja si myslím, aby sme boli na základe referenda oboznámení, že tá mestská časť nechce byť mestskou časťou, tá mestská časť chce byť mestskou časťou. Ďakujem. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne, pán bývalý starosta. Môžem povedať, že ani bývalá, ani súčasná pani starostka nič zlé na vás nikdy nepovedala. Takže žiadne negatívne informácie som na vás nikdy nepočul. Ďakujem pekne ešte raz za vaše vystúpenie. Pán poslanec Dečo, po ňom pán poslanec Betuš, nech sa páči.
 
p. Dečo, poslanec MZ - Ďakujem pekne za slovo pán primátor. Myslím si, že ak táto diskusia tu nemala byť miestami aj politickou kampaňou, tak bolo potrebné, aby bola pred polrokom, prípadne o pol roka. Ale žiaľ, už je to tak, sme v tejto téme. Vážim si každý jeden názor, pretože len kritické myslenie posúva spoločnosť dopredu. Chcel by som upozorniť, aby sme mali trpezlivosť s niekedy možná aj s veľmi neštandardnými názormi vo vzťahu k návrhom, ktoré sú predložené. Lebo tie historické krivdy, ktoré sa stali jedenástim obciam v kontexte ich existencie, stáročí, nejakých 20, 30 rokov, čo fungujú po týchto historických zmenách, je pre týchto 11 obcí veľmi čerstvé ešte, veľmi tvrdé. A pokiaľ my budeme v tejto tvrdosti a takom necitlivom transformovaní mesta aj vo vzťahu k tým mestským častiam postupovať, my nielenže im ublížime, my ublížime mestu, pretože my strácame na svojej vlastnej identite. To nie je o vlajke, erbe to je o stáročia histórie o kolorite jednotlivých mestských častí, ktoré sú obohatením tohto mesta. Argumentovať len peniazmi a zvlášť voči malým mestským častiam je nelogické. Už to tu niekoľkokrát bolo vyvrátené. Proste ten súčasný model je taký, že majú málo kompetencií. Ale tie kompetencie, ktoré majú malé mestské časti spravidla efektívnejšie využijú v prospech občanov a z tej koruny, alebo z toho eura neraz vedia urobiť dve eurá. Ak sa tvárime, že súčasný legislatívny model neumožňuje, dajme tomu sa tým mestským častiam len tak ľahko odčleniť, tak ja by som upozornil na to, že taká Krásna, keď si to zajtra zmyslí, tak to bude samostatné mestečko, ako mesto Lipany alebo skoro ako okresné mesto Sobrance. A ak si to zmyslia v Barci, tak pán primátor bude onedlho občanom nie mesta Košice, ale samostatnej obce Barca. A tak isto pokiaľ si to zmyslia v tej Šaci, tak to nie je len o tom, že ľahko sa dajú zmeniť zákony, lebo násilne meniť katastrálne územie, to tiež nie je sranda. Hej? Preto si myslím, že je tu schopnosť a ochota dohodnúť sa, ako už bolo primárna pre nás, pre nás poslancov, hej? Ten počet a kompetencie mestských častí tie sú rozhodujúce. Bratislava a Košice sa vôbec nedajú zrovnať, hoci sú to len dve mestá na Slovensku s týmto modelom. Ale tam je pomer kompetencií pre mestské časti 60 percent, vo vzťahu k mestu, ktoré má 40 percent. V Košiciach je to možno 20 percent mestské časti kompetencií a 80 mesto. Čiže nedá sa to porovnávať. Nám samým poslancom mesta to nie je dostatočne jasné, to, čo teraz tu chceme za 7 týždňov mať od občanov jasné. A tlačíme ich k tomu aby, aby to rozhodovali. Hej? Na druhej strane musím podať že, pán primátor, slúži vám ku cti, že ste po revolúcii prvý primátor, ktorý vážne a reálne ide s týmto problémom na trh s kožou. Hej? Ale robiť to kvôli tomu, že dajme tomu sú priaznivé podmienky, že by sme to vedeli pri tomto volebnom termíne parlamentných volieb zvládnuť, nie je to najšťastnejšie. Po 26. rokoch tu nemusíme a myslím si, že hlavne nedokážeme teraz za 7 týždňov zvládnuť. Hej? Proces toho organizačného usporiadania mesta netreba narýchlo uzatvárať, ale pokračovať v ňom. Ďakujem.

 p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne, pán poslanec. Len pár poznámok a dám slovo  potom poslancovi Betušovi. Myslím si, že keď je chápané niekým, že obce, ktoré boli pričlenené k mestu Košice bola to historická krivda, aj keď je otázne, či tie obce na tom stratili alebo získali, kvôli svojej polohe, špecifickosti veľkosti územia alebo počtu obyvateľov. Lebo opakujem, niektorá mestská obec vtedy mala peňazí viacej, niektorá mestská obec kvôli počtu obyvateľov o celkovej štruktúre obce prežíva vďaka tomu, môže prežívať vďaka tomu, že je súčasťou mesta. Tak preto si  myslím, že to referendum je v tým najdemokratickejším vyjadrením vôle obyvateľov mesta Košice. Lebo sme obyvatelia mesta Košice, bez ohľadu na to kde sa nachádzame. A tak isto si myslím, a ja nechcem, a preto som aj zdôraznil, že pre obyvateľov mesta je okrem toho, aby vybavili čo najviac na jednom mieste, najmä v malých mestských častiach dôležité, aby nestratili identitu, aby sa nestratil kolorit danej mestskej časti. Preto som vravel, že symboly, história, všetko, čo spolu súvisia aj s názvom mestskej časti by malo ostať. Na druhej strane ušetrené financie by sa použili na rozvoj práve danej mestskej obce, danej mestskej časti, napr. bývalej obce. Ale tie modely sú rozličné. A myslím si, že o to ide obyvateľom každej mestskej obce. Aby keď majú nutnosť opravy chodníka alebo zlú cestu, aby tie financie sa našli. Tie financie musíme nájsť z existujúcich zdrojov. A tento návrh optimalizácie mestských častí je o tom, aby sa financie, ktoré idú na výdavky súvisiace s chodom obce, nesúvisiace s investíciami, presunuli práve to tých investícií. Pán poslanec Berberich  s faktickou na mňa, po ňom pán poslanec Betuš. 

p. Berberich, poslanec MZ - Ďakujem za slovo, pán primátor. Chcem sa opýtať, či táto diskusia je už aj k tomu druhému návrhu, teda ku k predloženiu toho zákona, alebo sa bavíme len o referende, teraz. Či možno teda diskutovať aj o tom? Ako sa potom budem hlasovať? 

p. Raši, primátor mesta – Samozrejme, diskusia je k celému materiálu. Takže kľudne sa prihláste do rozpravy. Pán poslanec Betuš, nech sa páči. K celému materiálu.

p. Betuš, poslanec MZ - Ďakujem. Vážený pán primátor, dámy a páni, vážení hostia. Tak pre poriadok spomeniem veľmi, veľmi okrajovo prácu na novele zákona meste Košice, ostatnú novelu, ktorá bola uskutočnená k zákonu o meste Košice. Práca v špeciálnej komisii trvala, ak sa nemýlim, vyše jeden a pol roka. Už vtedy zazneli úvahy a nie o znížení počtu mestských častí, ale tam zazneli úvahy o rozšírení počtu mestských časti. Ďalších, ktoré sú v okolí nášho mesta. Takže táto otázka bola tam predkladaná aj v tomto zmysle. Takže išlo o to, aby sa mesto Košice ďalej rozšírilo počtom obyvateľov a týmto spôsobom. Teda išlo aj o iné ciele pri novele zákona o meste Košice ako optimalizácia. Pracovalo v komisii veľa odborníkov, spomeniem pána Sotolářa, Orosa a ďalších profesionálov, ktorí pracovali tu v tejto budove na novele zákona o meste Košice. Prešiel čas a je tu nový čas, iný čas, kedy sa vraciame k tejto téme a to z dôvodu ich proklamovanej finančnej náročnosti chodu úradov jednotlivých mestským častí a mesta Košice. A je to svojim spôsobom aj spoločenská objednávka verejnosti. Máme na stole materiál, ktorý tento stav navrhuje zmeniť. Konkrétnych modelov je viac, určite ich nebudem spomínať, pretože o nich hovorili moji kolegovia predrečníci. Myslím si, osobne, že rozvoj mesta je potrebné okrem iného zmodernizovať, zamerať na implementáciu projektov, informatizácie služieb a prerozdeľovaniu financií z chodu úradov, platov starostov, zástupcov starostov, kontrolórov, poslancov, do týchto moderných činností ku ktorým samospráva v Európe smeruje. To je, myslím, naša prvoradá úloha, ktorú by sme  mali mať na pamäti. Už niektoré činnosti odchádzajú, si myslím, do minulosti a postupne sa budú nahrádza týmito novými modernými formami činnosti samosprávy. Len by som povedal takú jednu vetu, že ak my nemáme kompetencie na mestských častiach, tak sme zbytoční. To je veľmi vážna vec, ktorú si musíme uvedomiť a pri rozhodovaní v ďalšom mať ich na pamäti. Hovorme aj o týchto veciach, ako len o redukcii počtu mestských častí. Je na to, samozrejme, potrebný dostatočný čas. Uvažujme o výraznom znížení odmien volených orgánov a ďalšie možné úspory, ktoré zaťažujú naše rozpočty. Je zrejmé, že niektoré mestské časti sa časom aj samé rozhodnú  o združení s inou mestskou časťou. A myslím si, že táto doba nie je ďaleko.  Sme pred vážnou udalosťou a to sú voľby do Národnej rady Slovenskej republiky. A myslím si, že by bolo potrebné o veci optimalizácie počtu mestských častí rokovať v pokoji a s dostatkom času na kvalifikované rozhodnutie na základe navrhovaných možností, ktoré sú predložené. Hlavne však posúdiť referendum. Túto možnosť vidím po voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky z jasne stanovenými kompetenciami a novú štruktúru mesta. Ďakujem.

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. S faktickými pán poslanec Halenár, pani poslankyňa Jenčová. 

p. Halenár, poslanec MZ - Bolo zaujímavé počúvať od pána poslanca Betuša, že mestské časti by samy pociťovali potrebu zlučovať sa s inými. Celkom si to viem aj predstaviť. Viem si to predstaviť v systéme súťaživosti mestských častí, kde napr. v takých sférach ako vzdelanie alebo životné prostredie môže niektorá z mestských častí mať nastavený tak systém riadenia a fungovania, že iné, ktoré zaostávajú a povedzme sú susedné, by pocítili, teda občania, potrebu „aj my to chceme mať tak isto, ako to majú susedia a poďme teda sa rozhodnúť, že či nesplynieme, teda nezlúčime sa s touto mestskou časťou“. Áno, celkom je to to, k čomu by malo smerovať toto mesto. Toto mesto by malo smerovať ku jednoznačne zadefinovaným parametrom, na koľko sa samospráva vyplatí pre občanov v úvodzovkách, tzn., akú kvalitu vlastne dosahujeme tým, že máme samosprávu? 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Pani poslankyňa Jenčová, nech sa páči.

p. Jenčová, poslankyňa MZ - Ďakujem pekne. Keďže som si všimla, že už len traja sú prihlásení, ale nepredpokladám, že už by nikto nechcel rozprávať, ja by som pán primátor navrhla, že urobme si prestávku. Už tu sedíme dve a pol hodiny, aby sme si  potom aj možno neformálne dohodli čo ďalej. Ale zároveň dávam zas dal do pléna ešte jednu takú úvahu, o ktorej by sme mohli v rámci pauzy rozprávať, či to neurobíme spôsobom ankety? Tým pádom nemáme toľko nákladov na referendum. A tiež nám to niečo prinesie? S tým, že ten anketový lístok by sa vlastne odovzdal. To je len taká úvaha nahlas, že aj odtiaľ by sme nejakú informáciu mohli získať, že čo ďalej. Ale tú prestávku poprosím.

p. Raši, primátor mesta - Anketa v rámci volieb?  

p. Jenčová, poslankyňa MZ - Anketa v rámci volieb. A prípadne, kto sa zúčastní ankety, by sme  mohli dať nejakú odmenu a bude nás to stáť lacnejšie ako referendum.  

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Vyhlasujem prestávku. Poprosím zároveň, možno aby sme ju využili na krátke stretnutie klubov. Tak poprosím aj klub Smer - Sociálna demokracia aj ostatné kluby, nech sa na krátko stretnú. A stretli by sme sa  o 15 minút. Stačí? Dobre. Čiže o 11. hodine by sme sa stretli opäť a pokračovali v rokovaní.

p. Raši, primátor mesta - Poprosím vážené dámy poslankyne, ctených pánov poslancov, aby prišli do rokovacej sály a mohli sme pokračovať v rokovaní.  Počet prihlásených? Skontrolujte sa, či ste prihlásení tak, ako ste sa prihlásili do rozpravy. Takže, nech sa páči, máme zatiaľ prihlásených pánov poslancov Jakubova, pána poslanca Polačeka a pána poslanca Berbericha. Nech sa páči, pán poslanec Jakubov. 

p. Jakubov, poslanec MZ - Ďakujem pekne. Vážený pán primátor, dámy a páni, chcel by som ešte ukončiť svoje vstupné vystúpenie. Čo sa týka členov Rady starostov, aj dnešná účasť, alebo aj účasť na dnešnom rokovaní jednoznačne potvrdzuje, že všetci starostovia si uvedomujú závažnosť dnešného rokovania mestského zastupiteľstva. 9 starostov je samozrejme poslancami mesta, takže sú prítomní, a po mojej pravici vidíte sedieť ďalších priebežne 9 až 10 starostov, čo je prevažná väčšina členov Rady starostov. Chcel by som jednoznačne povedať, že Rada starostov nikdy neodmietla túto otázku, ale chcela ju dôslednejšie rozdiskutovať. Myslím si stále, že inštitút referenda je najdemokratickejší spôsob, ako je si možné vypočuť stanovisko alebo názor občanov tohto mesta. Osobne ma trošku mrzí, že sme histórii vstúpili do integrácie obcí a do pričlenenia svojho času, násilného pričlenenia obcí k mestu Košice. Chceme, ale povedať, že história aj iných miest, demokratických miest, poukazuje na to, že veľakrát vzhľadom na rast mestských aglomerácií dochádza k zlučovaniu, k pridruženiu, môžem to nazvať aj k pohlteniu historických obcí väčšími celkami. Môžeme sa pozrieť na európske veľkomestá ako je Budapešť, Londýn, Paríž. A možno takým zaujímavým príkladom je mesto Katovice, naše partnerské mesto, ktoré v minulom roku oslávilo 140 rokov založenia. Je to mesto, ktoré má 350 tis. obyvateľov a bolo založené v roku 1875, čo nie je taká dávna história, z mnohých banských osád a obcí, ktoré boli k tejto lokalite. Napriek tomu to mesto dnes rozkvitá, žije, je veľmi perspektívne, produktívne a v súčasnosti s ďalšími mestami, ktoré sú okolo vytvárajú určitý prstenec, priamo naviazaný hranicou mesta, na mesto, je to súmestie siedmich miest, ktoré spolu má viac ako 2 mil. obyvateľov. Na rozdiel od nás, tieto mestá požiadali poľskú vládu o uznanie tohto súmestia, nového mesta, čo bolo odmietnuté. Možno aj z toho hľadiska, že to mesto, nové, by malo viac ako 2 mil. obyvateľov, čo je viac, ako má mesto Varšava. Takže nemyslím si, že proces rastu miest má alebo nemá vplyv na to, aby niektoré historické obce sa stali súčasťou týchto miest. Myslím si, že dnes by sme mali rozhodovať veľmi rozvážne a zvážiť všetky možnosti, ktoré sme mali dnes ponúknuté. A na záver chcem povedať len to, že stále vidím ako najdemokratickejší spôsob formu referenda. Ďakujem.

 p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Pán poslanec Polaček, po ňom pán poslanec Berberich. 

p. Polaček, poslanec MZ - Veľmi pekne ďakujem. Dobrý deň. Ja som sa v priebehu faktických pripomienok pokúsil vyjadriť svoj názor tým, ako som reagovala, a zároveň aj pán Gibóda  predložil náš spoločný príspevok s uzneseniami, ktoré sme prečítali. K niektorým sa ešte vrátim. To čo mi na celej tej diskusii možno trošku vadí, ale nie je to výtka, ale každopádne ja by som bol veľmi rád, keby sme sa možno obmedzili na to, že mi rovno to referendum odsudzujeme na to, že bude neplatné. Ma to mrzí, aj keď rozumiem tým všetkým veciam okolo toho. Lebo práve si myslím, že naše pozitívne myslenie, aby sme ľudí presvedčili, že to referendum má zmysel, je aj o tom, aby tí ľudia potom to prijali a sa potom referendu omnoho viac venovali, a aby bolo možné úspešné. Venoval som sa v tých mojich príspevkoch téme malých mestských častí, určila som o tom, že tu bolo nejaké násilné pričlenenie, o tom, že sú tu nejakí ľudia. Teda nemali by sme na nich zabúdať a mali by sme ich takisto vidieť a pomenovať. Ale nehovorili sme o veľkých mestských častiach. V jednej z nich som aj pracoval. Nechcem sa naozaj nikoho dotknúť, je to môj osobný názor, kde som dospel k názoru, že tak ako dnes veľké mestské časti fungujú, možno okrem KVP, kde sú aj iné veci zo štatútu, tak napr. Sever má vlastne v rámci štatútu hlavne sociálne služby, nič iné. Mestská časť Sever je vlastne dispečerským pracoviskom. Ale aj iné veľké mestské časti. Zoberú informáciu od obyvateľa, posúvajú ju na magistrát. Sú len komunikačným celkom v celom tomto systéme a ten obyvateľ dostáva buď odpoveď nepriamo alebo niekedy ju nedostane, lebo je to veľmi, veľmi komplikovaný systém, ktorý sme si tú za tých 25 rokov zriadili. Teda veľké mestské časti, z môjho pohľadu, ako som spomenul sú dispečerským pracoviskom a možno, môžu sa ešte tváriť, že robia aj službu alebo robia kultúru, robia starostovia mnohokrát veci smerom ku kultúre, k seniorom, áno. Ale toto všetko, podľa môjho názoru je potrebné, aby sme v budúcom Štatúte mesta Košice, v budúcom zadefinovaní mestských častí jednoznačne nazvali. Mne v celom tomto chýba hlbší cieľ. My sme stále hovorili o financiách. A celé referendum, celú reformu mesta, hovorme, prosím o reforme, sme nastavili na vec smerom k úspore financií. Ale aj mnohí moji predrečníci spomenuli, že tu chýbajú aj ďalšie prvky v rámci celého tohto rozhodovania. A teda ja si myslím, že to zadanie by sme mali rozšíriť. Nemali by sme hovoriť len o peniazoch, ale mali by sme hovoriť aj o tom, čo obyvateľ získa. A teda ako tá nová mestská časť bude vyzerať. Lebo ja  by som bol veľmi nerád, keby nová mestská časť, ktorú tu zriadime, vyzerala a mala tie isté právomoci, kompetencie ako v súčasnosti. Myslím si, že by to  nebolo správne. A ak dovolí pán primátor, by som navrhol uznesenie, ktoré je vlastne tretím uznesením. Pán Gibóda navrhol dve. To tretie uznesenie súvisí s tým, že sme navrhli v tých predchádzajúcich, aby sa referendum posunulo na október. A zároveň, aby sme zadefinovali nové úlohy, tzn., aby sa vypracovali finančné vyčíslenie, kompetencie mesta a pod. Tak ako pán Gibóda čítal a teda tretí návrh uznesenia je nasledujúci: „Žiadame primátora mesta Košice, aby vypracoval a finančne vyčíslil aj návrh finančnej kampane pre obyvateľov k téme pripravovaného referenda o samospráve mesta Košice. A po b) aby sme spracovali harmonogram verejných zhromaždení obyvateľov v jednotlivých mestských častiach za účasti vedenia mesta, vedenia jednotlivých mestských častí, ako aj poslancov mesta, poslancov mestských častí a odborných pracovníkov.“ Je to uznesenie, ktoré sme predkladali aj v minulosti. A myslím si, že stále je aktuálne.  Lebo bez diskusie, bez toho, aby sme otvorili a informovali obyvateľov nenájdeme riešenie. A chcel som poprosiť kolegov, v prípade, že by niekto uvažoval o tom, že by chcel prerušiť rokovanie, ja by som bol veľmi rád, aby sme minimálne o týchto uzneseniach dali hlasovať. A následne nech sa tá téma ďalej vyvíja. A bol by som veľmi rád, keby sme nejak tak posúvali, neviem, bol by som rád, keby sme sa posunuli v tejto téme referenda ďalej. A aby to neostalo nezodpovedané dnes. Ďakujem veľmi pekne.  

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem veľmi pekne. Nasleduje pán poslanec Berberich. A pán poslanec Berberich sa pýtal, teda opakujem, rokujeme o celom bode. Teda aj o tej druhej časti, ktorá sa týka toho samotného legislatívneho procesu. Samozrejme aj o konkrétnych usporiadaniach mestských častí. Takže, je to rokovania o celom bode.  Pán poslanec Berberich. Nech sa páči. 

p. Berberich, poslanec MZ - Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán primátor, kolegyne, kolegovia, v podstate moji predrečníci diskutovali hlavne o referende a o možnostiach redukcie mestských časti spojených s referendom. S viacerými názormi, ktoré tu boli súhlasím. Tak ako povedal pán poslanec Rusnák, kde upozorňoval na možné zníženie samosprávnej demokracie, alebo pán kolega Grega, kde upozorňoval alebo teda poukazoval na to, že ak sa teda nehovorí pri tejto redukcii alebo o zmene aj v súvislosti s rozšírením kompetencií a s tým samozrejme súvisiacimi financiami, nemá zmysel takáto redukcia. A bude to iba kozmetická úprava, atď., atď. Nebudem sa vracať ku niektorým, ale rád by som sa teda opýtal pána primátora, pretože na začiatku ste povedali o tom, že ako sa bude šetriť a ako sa to z efektívni  a použili ste výraz „že  tento model“. Tak ja by som sa chcel spýtať, ktorý model ste mali na mysli? Pretože v materiáloch teda, čo sa týka referendovej otázky, lebo o referende teraz hovorím, nemáme žiadnu. Tak neviem, podľa mňa, materiál nie je dostatočne pripravený minimálne v tejto časti, pretože tým pádom poslanci sa nevedeli pripraviť na to, ktorá  alebo aká otázka bude v tom referende položená. Tak, toto považujem za dosť veľký nedostatok. Takže to je k referendu. Ale tak, ako som sa pýtal v tej mojej otázke, či sa teda diskutuje už aj k tomu druhému návrhu týkajúceho sa žiadosti predloženia do Národnej rady, aby sa teda zmenil zákon č. 401. Tak, ak dovolíte, k tomu by som mal takú jednu pripomienku. Týka sa to časti čl. 1 § 3 ods. 2 druhá veta. Ja ju prečítam ako je navrhnutá teraz. Teda týka sa to tej prílohy, kde je  už vyšpecifikované paragrafové znenie, ako by mala Národná rada tú novelu schváliť. Navrhované znenie je: „Na prijatie uznesenia podľa predchádzajúcej vety je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých poslancov mestského zastupiteľstva.“ Podľa mňa a podľa diskusie, ktorú sme mali možnosť absolvovať doteraz je zrejmé, že sa bavíme o naozaj vážnej veci, ktorá sa týka budúcnosti mesta. Tak myslím si, že k tejto veci by sme mali rozhodnutie prijímať trojpätinovou väčšinou všetkých poslancov mestského zastupiteľstva. Čiže môj návrh by bol takýto a samozrejme ešte jeden z dôvodov, prečo to navrhujem je, že použitie kvalifikovanej väčšiny pri rozhodovaní o danej problematike bude predstavovať určitú stabilitu usporiadania mestských častí v ďalšiu obdobiach. Tak ako je to pri VZN-kách a pri iných vážnejších rozhodnutiach. Takže môj návrh by bol potom, aby ten návrh sa zmenil v časti čl. 1 § 3 ods. 2 druhá veta, nové znenie by bolo: „Na prijatie uznesenia podľa predchádzajúcej vety je potrebný súhlas troch pätín všetkých poslancov Mestského zastupiteľstva Košice.“ Ostatné znenie tak ako bolo navrhnuté. Ďakujem pekne.

p. Raši, primátor mesta -  Ďakujem pekne. Ja len krátko zareagujem. My máme v tom návrhu, ktorý sa týka konkrétnej legislatívnej zmeny tieto navrhnuté, keď si pozriete právnu analýzu, máte tam dva návrhy. Prvý návrh v právnej analýzy bolo, ktorý vynechával Radu starostov. Druhý návrh právnej analýzy, ktorý sme zaradili do návrhu uznesenia Radu starostov zakomponoval ako orgán, ktorý môže urobiť veto, ktoré je prelomiteľné. Čiže preto v prvej časti, keby sme k tomuto postupu v budúcnosti došli, v prvej časti, keď nadpolovičnou väčšinou všetkých poslancov schváli mestské zastupiteľstvo návrh novej štruktúry, tento návrh ide do Rady starostov a táto Rada starostov ho vie zablokovať. A vtedy je potrebná na prelomenie práva veta starostov trojpätinová väčšinou všetkých poslancov. Keby sme dali trojpätinovú väčšinu všetkých poslancov hneď na začiatku, potom keby to Rada starostu zablokovala, tak znova sa len vraciame k návrhu, ktorá je trojpätinová väčšina. Čiže chcem sa len spýtať, že ako ste to teda mysleli pán poslanec? Myslím už v návrhu, ktorý je ako súčasť návrhu uznesenia. Nech sa páči.

p. Berberich, poslanec MZ - Ďakujem vám. Áno, tieto veci, ktoré ste spomenuli beriem na vedomie a viem to samozrejme. Ale ja som myslel skôr na prípad, ak teda Rada starostov to schváli, tak potom to prijmeme iba tou väčšinou obyčajnou. Čiže mne išlo o zvýšenie vážnosti. Ako, toto všetko beriem do úvahy. A návrhy k tomu teda. 

p. Raši, primátor mesta -  Čiže ten váš návrh .... pardon ..

p. Berberich, poslanec MZ - Ešte jedna možnosť by mohla byť, ak teda Rada starostov nezaujme stanovisko, lebo sa nedohodnú tak, ako teraz. Čiže mohol by, môže nastať taký prípad. Takže kvôli tomu.  

p. Raši, primátor mesta - Dobre. Tak potom možno porozmýšľať, lebo keby totiž mestské zastupiteľstvo hneď v prvom kole schválilo návrh trojpätinovou väčšinu všetkých poslancov, tak potom aj keby, tak potom by Rada starostov už ale bola zbytočná. Lebo keď to raz prelomilo, tak potom je predpoklad, že zrejme by aj druhý raz prelomila nesúhlas Rady starostov. Čiže, možnože zakomponovať, keby Rada starostov uznesenie neprijala alebo nevyjadrila sa. Viete čo myslím. Hej? Lebo keď hneď prvý návrh schválime  trojpätinovou väčšinou v mestskom zastupiteľstve,  teda schválite, tak potom Rada starostov, už je predpoklad, že keby aj Rada starostov neschváli, tak asi prelomíte znova to veto. Nech sa páči, pána poslanca Berbericha. Zareagovať ešte poprosím. 

p. Berberich, poslanec MZ - Ja by som poprosil, aby ten návrh išiel, aby sa o ňom hlasovalo. Ja si myslím, že aj keď sa prvýkrát schváli na tri pätiny, aj keď to Rada starostov teda by odmietla, no tak sa to potvrdí ešte raz troma pätinami. Ja to považuje za také vážne rozhodnutie, aby to išlo takýmto spôsobom. 

p. Raši, primátor mesta - Dobre. Je to váš návrh. Akýkoľvek môže ísť. Ďakujem pekne. S faktickými pani poslankyňa Jenčová, po nej pán poslanec Gibóda. Nech sa páči.

p. Jenčová, poslankyňa MZ - Ďakujem za slovo. Budem reagovať na pána poslanca Berbericha. Lebo trošku vo mne zarezonovalo, už nie raz som počula tú vetu, že materiál nie je dobre pripravený. Ja si myslím, že toto je prvá vážna debata na oficiálnej pôde a preto ťažko bolo nejak extra do detailov pripraviť materiál. Pretože všetky návrhy, ktoré tu odzneli a je pravda, že každý mal nejaké svoje racio a s veľmi mnohými sa stotožňujem. A tu práve má byť ten výstup, že k čomu sa prikloníme najviac. Ktorá nejaká varianta nás najviac osloví. A preto som ja navrhla, že dajme hlasovať o každom jednom tom návrhu. Máme ich 10 a tie s najväčším počtom postupujú do ďalšej debaty. A potom už aj ten materiál a otázky môžu byť oveľa detailnejšie rozobraté pripravené, spočítané a urobiť nejaký výstup, aby sme  vlastne pre tú prvú debatu sa materiál ani extra pripraviť nedal lebo sám predkladateľ nevedel, čo vyplynie z debaty tohto zastupiteľstva. Ďakujem.

p. Raši, primátor mesta -  Ďakujem pekne pani poslankyňa. Pán poslanec Gibóda, po ňom pán poslanec Polaček.

p. Gibóda, poslanec MZ - Ďakujem za slovo. Ja by som chcel reagovať aj na pána Berbericha aj na pani poslankyňu Jenčovou a poslanca Berbericha. O tom je ten náš návrh, ktorý sme dali, aby v súlade s pripravovanou zmenu samosprávneho členenia mesta Košice bol vypracovaný a finančne vyčíslené kompetencie mesta Košice a definícia mestských častí a ich financovanie v budúcnosti. A to je všeobecne. To jedno, aký model zvolíme. Mesto by malo mať jasné, aj my by sme mali mať jasné a mali by sme vedieť jasne odkomunikovať obyvateľom, aké mestské časti a s akými kompetenciami a financiami si predstavujeme po reforme samosprávy mesta Košice. A čo sa týka toho, čo navrhol pán Berberich, s ním môžem iba plne súhlasiť a dokonca jeho návrh by som rozšíril, aj keď neviem teraz konkrétne kde, pretože ja si myslím, že je smiešne, ak toto mesto prijíma základný dokument mesta a tým je Štatút mesta Košice normálnou väčšinou. Trojpätinová väčšina na celý štatút by mala platiť. Tak ako pri VZN-kách. Ďakujem.  

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem. Samozrejme, každý si môže urobiť názor na to. Aj legislatíva štátu zákony prijíma dokonca väčšinou prítomných poslancov, pokiaľ je nadpolovičná väčšina všetkých poslancov v parlamente. Takže, a prijímajú sa zákony. Čiže, nemusíme tu hodnotiť, čo je smiešne, lebo aj prijatie zákonov prebieha prítomnou väčšinou, keď sa splnia podmienky. To by sme potom akékoľvek rozhodovanie o čomkoľvek nadpolovičnou väčšinou a v tomto prípade všetkých poslancov, zbytočne dehonestovali. Pán poslanec Briškár. Nech sa páči.

p. Briškár, poslanec MZ - Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán primátor, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, čo sa týka počtu mestských častí, znižovania počtu, je to téma, ktorou už sme sa zaoberali pomerne dlho. Ale teraz treba povedať, že aspoň osobne to hodnotím tak, že konečne je tu materiál komplexne a ucelene predložený podľa viacerých návrhov, ktoré už boli predložené pánovi primátorovi. A je tu veľmi dobrá právna analýza, z ktorej môžeme vychádzať. Osobne nie som veľmi prekvapený, to čo hovoril predseda Rady starostov, že starostovia sa nedohodli, pretože aj osobne som si myslel, že starostovia sa nikdy nebudú môcť dohodnúť na tom, aké má byť to usporiadanie. Musí túto zodpovednosť na seba prevziať niekto iný. A na to, aby mohol tu zodpovednosť prevziať a teda asi najväčší mandátu od voličov je naozaj to referendum. V prípade, že by sme dneska neschválili to referendum, tak premárnime tú historickú príležitosť. Pretože už nebude najbližšia možnosť, kedy takéto niečo schváliť a naozaj je väčší predpoklad, že to referendum bolo by potom neplatné, a platnosť toho  referenda by bolo naozaj veľmi zaväzujúce. Mne sa páčili niektoré vystúpenia, a musím povedať, že mnohé tu majú aj racionálne zdôvodnenie na viacerých, Jožko Andrejčák pekne hovoril o tom, že tie nové mestské časti mali by byť zmysluplné a mali by mať možnosť aj celkového sociálno-ekonomického rozvoja, ako takej časti, aby to bolo úplné, nielen to, aby to bolo jedno sídlisko, aby to bolo niečo ďalšie. Ja chcem teda pripomenúť ešte jednu skutočnosť, že my máme mesto Košice už rozdelené. A štátna správa ho rozdeľuje na jednotlivé okresy. Máme tu okresy Košice I, II, III, IV a niektoré inštitúcie sú aj podľa týchto okresov teda rozdelené, alebo majú aspoň svoju činnosť rozdelenú do viacerých týchto okresov. Myslím, že tak funguje polícia, určite viem, že takto má rozdelené Úrad práce sociálnych vecí a rodiny, teda aj tá sociálna, ktorá je základ všetkej samosprávy je rozdelená podľa týchto okresov.  A ja som tu našiel aj variantu, ktorá je presne buď týchto štyroch okresov, je to hneď prvá varianta, toľko je aj návrh na týchto mestských častí. Ale vzhľadom na to, čo tu už bolo povedané, myslím, že malo to svoje zdôvodnenie, tak takou najracionálnejšou z môjho osobného pohľadu je druhá varianta, ktorá je tu povedaná na 5 mestských častí, t.j. 4 + 1. Pani Jenčová už opakovane tu navrhovala nejaký návrh, aby sme hlasovali o všetkých týchto návrhoch, ovšem, keď budeme schvaľovať postupne jednotlivé návrhy, tak samozrejme, že sa môžeme dostať do toho, že keď bude jeden schválený, o ďalšom potom by bolo absolútne nereálne ďalej rokovať alebo schvaľovať. Možnože myslela urobiť nejaký taký akože prieskum v tom.  Z toho dôvodu ja by som bol za a samozrejme, pokiaľ sa pridajú ďalší môžeme navrhnúť viacero variantov. Čiže ja by som chcel predložiť návrh, aby sme schválili dnešným uznesením referendum s tým, že prvá otázka by bola tak, ako to bolo už tu povedané, všeobecná, že: „Súhlasíte so znížením existujúceho počtu mestských častí na území mesta Košice?“ A druhá, doplnená otázka by bola: „Súhlasíte s tým, aby došlo k zníženiu mestský častí na počet 4 + 1?“ Čiže konkrétne varianta alebo alternatíva číslo dva. Viem, že niektorí ma možno budú osočovať, že to je návrat k nejakej totalite, ale absolútne na to nemám teda žiaden dôvod, skôr si myslím, že by to bolo maximálne funkčné a myslím, že aj veľmi efektívne. Ďakujem pekne. 

p. Raši, primátor mesta, poslanec MZ - Ďakujem veľmi pekne. Poprosím s faktickou pani  poslankyňu Jenčovú.  

p. Jenčová, poslankyňa MZ - No, ja už som tu debatu viedla s pánom poslancom Briškárom. Mne ten model 4 + 1 pripadá opäť návrat k nejakej centralizácii. My hovoríme o najnižšom stupni samosprávy, ktorá má byť bližšie k ľuďom. Momentálne máme 22 mestských časti, takže ja si myslím, že akýkoľvek model od 8 do 15 je prijateľný. A je o  úsporách, o ktorých sme hovorili a zároveň ostaneme pri tých ľuďoch bližšie. A zároveň vlastne každý poslanec alebo verejný funkcionár tejto mestskej časti pozná svoj rajón, vie kde sa nachádza a ovládať takýto veľký celok s detailnosťou poznania, ja to nevidím, že je správne. Potom by to bolo riadenie od stola a nie od poznania rajónu. A okrem iného, vznikli by mestské časti 6 a potom ďalšia 75 tis., čiže veľké aglomerácie,  čo sa týka počtu obyvateľov.  

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Za starostov mestských častí, nech sa páči, pán starosta Šace.    

p. Petrík, starosta MČ Šaca - Príjemný dobrý deň prajem, vážený pán primátor, vážené vedenie, vážené poslankyne, poslanci. Volám sa Daniel Petrík, som starosta Mestskej časti Košice - Šaca. Nedá mi, aby som sa aj ja nevyjadril za našu mestskú časť. Rozvoj Šace ako mestskej časti nastal, je úzko spojený s výstavbou Východoslovenských železiarní, bývalých. A Šaca týmto aktom získala, dá sa povedať, významné strategické postavenie z hľadiska geopolitického aj finančného. Chcem povedať len toľko, že nepamätám si presne rok, kedy sa menil zákon v meste Košice a dokonca aj daňový zákon, kedy naša mestská činnosti značne utrpela svojimi právomocami aj financiami, možno tí, ktorí ste tu dlhšie a pamätáte na to obdobie.  A chcem len poukázať na to, že pokiaľ sa máme vyjadriť, ja, ako za našu mestskú časť, k týmto navrhovaným variantom, ktoré sú momentálne navrhnuté, aby Šaca opäť nedostala nejaký úder pod pás, určite podporíme, ja si myslím, teraz nemôžem hovoriť za všetkých občanov, ale ako starosta si myslím, že varianta číslo 4 alebo 9 je prijateľná, ako také najmenšie zlo z hľadiska týchto navrhovaných variantov pre našu mestskú časť. Myslím si, že aj pokiaľ som sa rozprával so starostami ostatných menších mestských častí, sú určite za to aj ostatní starostovia. Ďakujem pekne. 

p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne . Pán poslanec Polaček, po ňom pán poslanec Brixi.  

p. Polaček, poslanec MZ - Ďakujem pekne. Ja by som len chcel pripomenúť, pán primátor, že pán poslanec Berberich vám položil otázku, na ktorú som aj ja čakal odpoveď. A sme ju stále nedostali. Ja ju skúsim zopakovať. A to je , aby ste nám povedali vlastne, aký je názor vás, ako primátora? Aký model vy preferujete? Ja viem, že to nie sú ľahké otázky, ale na druhej strane ste primátorom mesta, máte mandát viac ako 30 tis. obyvateľov a  na druhej strane máte aj určite, prirodzene, omnoho viac odpovedí na otázky, ktoré jednoducho ako primátor dokážete vstrebať a posúdiť. Čiže ja by som naozaj veľmi rád a s úctou vyzval, aby ste nám povedali svoj osobný názor, svoj osobný pohľad. Nemyslím si, že je správne, aby sme pri uskutočňovanom referende obyvateľom v rámci otázok položili niekoľko alternatív. Ja si myslím, že to je len komplikácia, ktorú do tých referendových otázok dáme. Ak sa chceme pýtať, pýtajme sa jasne, zreteľne, zrozumiteľne, a prípadne s jednou alternatívou. Ale určite tri alebo ako tu bolo spomínané , myslím že od pani poslankyne Jenčovej, ja nepovažujem za správne. Ja si nemyslím, že by to malo byť množstvo alternatív v referendových otázkach. Teda keď môžete, prosím, naozaj viete nám alebo mohli by ste, prosím, povedať, aký je váš osobný názor. Osobný. 

p. Raši, primátor mesta - Pani poslankyňa Jenčová s faktickou na pána poslanca Polačeka. 

p. Jenčová, poslankyňa MZ -  Pán poslanec, dať jednu otázku, odsúhlasiť 4 + 1 alebo 15 + 1, alebo to je jedno ako to bude znieť, ako my zistíme ten názor? Buď súhlasia s tým alebo s tým nesúhlasia. Ale keď s tým nesúhlasia, čo vlastne chcú? Lebo počítajme s tým, že nebudú súhlasiť s tou alternatívou 4 + 1. Ako sa dozvieme, čo chcú? Pokiaľ budú tie otázky, tie možnosti tri, ten občan má možnosť vybrať. Mne z týchto návrhov, ako som hovorila, viem sa stotožniť z tých desiatich s nejakými štyrmi. S tými sa viem stotožniť. Určite sa neviem stotožniť s tým, aby všetky veľké mestské časti, sídliská, tvorilo jednu mestskú časť a ostatné boli historické obce. Alebo neviem sa stotožniť s tým, aby niektoré vlastne, ... vždycky ten návrh je o tom, že malé mestské časti ostávajú samostatné a zlučujú sa veľké. A to si myslím, že z toto nemá logiku. Čiže pán primátor, poďme na to tak, že o každom ... Ja napríklad zahlasujem za 4 varianty, za tých ďalších 6 nezahlasujem. Niekto iný zahlasuje za iné. A potom sa budeme baviť o tom, ktoré prvé štyri dostali najväčšiu podporu a tým pádom môžeme to rozoberať ďalej. Ďakujem.

 p. Raši, primátor mesta - Pán poslanec Gibóda s faktickou na pána poslanca Polačeka. 

p. Gibóda, poslanec MZ - Ja iba som chcel vyjadriť podporu tomu, čo povedal pán Polaček, lebo na rozdiel od pani poslankyne Jenčovej si nemyslím a keď som správne čítal túto právnu analýzu, tak ani ona neudáva možnosť, resp. minimálne neodporúča dávať alternatívne možnosti na odpovede. Preto aj otázky, ktoré sme predložili boli formulované tak, ako boli formulované, všeobecne: „Ste za to, aby mesto Košice malo alebo nemalo mestské časti?“ a „Chcete, aby vaša mestská časť bola súčasťou mesta?“ Čož je najadekvátnejšia otázka pre malé mestské časti. Čiže nemôžeme dať iné otázky? Nemôžeme dať, bohužiaľ, špecifické otázky pre každú mestskú časť, pretože toto je všeobecné referendum pre celé mesto. A dávať viacero alternatív mu, keď teraz si my, ako poslanci, starostovia, nevieme vybrať, ktorú z týchto alternatív, na ktorej sa zhodneme. Tak ako chcete, aby obyvatelia s tým nedostatkom informácií o kompetenciách mestských časti si vybrali? Ďakujem.

 p. Raši, primátor mesta -  Ďakujem pekne. Vstúpim do diskusie, na chvíľu. Samozrejme, môžeme, pretože mestské zastupiteľstvo môže nadiktovať. Je to jeho, v jeho kompetencii. Akúkoľvek formu,  aj spôsob otázok musia len spĺňať to, čo referendová otázka musí mať. Je to jednoznačnosť otázky s jednoznačnosťou odpovede. Takže môže byť jedna otázka, môžu byť aj tri. To žiaden zákon nezakazuje. To aby bolo jasné. Je to tak. O čom aj analýza hovorí je to, že keď sa čím viacej otázok dáva, tak tým je väčšia šanca, že sa ten názor rozptýli. Teda môže mať jedna otázka viac hlasov, môže mať jedna otázka menej hlasov, resp. vyjadrení súhlasu, lebo pri referendových otázkach sa odpovedá áno alebo nie. A môže sa stať, že otázka „Ste za zníženie počtu mestských častí?“ bude mať odpoveď ÁNO a potom ďalšie varianty, ktoré by hovorili o  konkrétnom členení už nemusia dosiahnuť nadpolovičnú väčšinu voličov prítomných vo voľbách. Ja som od začiatku hovoril, že z môjho pohľadu je akákoľvek optimalizácia počtu mestských časti pozitívnym signálom, pretože sa ušetria finančné prostriedky, ktoré môžu byť investované do daných mestských častí. A aby som bol konkrétnejší, keď si spomeniete, hovoril som, že keď sa nový model mestských častí bude blížiť k polovici a menej súčasného modelu, tak z môjho pohľadu to bude výrazne pozitívna zmena. Zároveň si nemyslím, že je potrebné najprv rozprávať o kompetenciách, pretože aj kompetencie by mali vyplývať z toho, ako bude mesto usporiadané. Si uvedomme, že máme predloženú alternatívu, kde je napr. menšia mestská časť alebo menšie mestské časti priradzované k tým väčším, ale máme predloženú aj alternatívu, kde sa zlučujú všetky veľké mestskej časti a ostávajú malé mestské časti samostatné. Čiže, hovoriť najprv o tom, čo už odznelo aj na Rade starostov „posilnite nám kompetencie a potom rozprávajme o redukcii mestských častí“, je myšlienka, ktorá je z môjho pohľadu absolútne zvrátená. Však keď posilníme kompetencie dvadsiatim dvom mestským častiam, no kto ich kedy zredukuje?  No nikdy nikto! A pamätáte sa, po jednej z Rád starostov, na ktorej som bol, odznelo toto: „Najprv si určíme kompetencie a potom pristúpime k redukcii.“ No tak, ja verím, že nikto neverí tomu, že po posilnení  kompetencii a zabetónovaní súčasného stavu, by k redukcii mohlo dôjsť. A tak isto nie je pravda, že nemáte dostatok informácií. Pretože nám, a ani z vašich príspevkov neodznelo, že podmienkou pristúpenia k redukcii mestských časti u vás je úspora, minimálne na úrovni takej a takej. Nie. Väčšinou sa tu hovorí, že peniaze nie sú rozhodujúce. No viete, peniaze nie sú rozhodujúce, kým ich je dosť. Ale je máloktorá mestská časť, možnože žiadna, ktorá hovorí, že má dosť financií. Pretože vždy sú požiadavky obyvateľov mestských častí, ktoré reprezentujete, väčšie, ako disponibilné zdroje. A je to úplne prirodzené. Vždy to tak aj bude. A výsledkom tejto redukcie má byť to, aby sa miera disponibilných zdrojov zvýšila tak, aby ste vedeli viacej investovať do riešenia problémov obyvateľov mestských častí z ktorých ste. O toto ide. Vymýšľa si, pardon, hovoriť o kompetenciách, o ďalších analýzach a dokonca hovoriť o tom, že najprv zanalyzujme ešte aj finančný náklad referenda, pritom v druhej časti už ho aj rovno navrhnúť... To my zase hľadáme ďalší a ďalší dôvod, ktorý možno pre ľudí, ktorí sa zlučovaním mestských častí nezaoberajú, tak ako vy, ale znova je to len nejaké vytváranie alebo objektivizovanie a hľadanie prekážok k tomu, aby sme zase neurobili nič. Každý model optimalizácie mestských častí je dobrý. Pretože je to model optimalizácie mestských častí. Každý. Každý z modelov, ktorý bol navrhnutý prináša úsporu, ktorá sa má vrátiť obyvateľom danej mestskej časti. Na druhej strane to, čo je prirodzené, ľudsky prirodzené, je to, že samozrejme, starosta v danej mestskej časti ktorý cíti, že by sa to mohlo jeho mestskej časti dotknúť, tak že tá samospráva, ktorá tam je teraz, tam nebude, lebo bude vykonávaná inde, je prirodzené, že sa bráni. A tá prirodzenosť môže byť aj osobná, že naozaj ide aj o jeho, o jeho spolupracovníkovi, jeho poslancov a jeho aparát, a je veľmi prirodzené, že najmä v tých  menších mestských častiach, ten starosta , keďže  bol navolený občanmi mestskej časti, dokáže zorganizovať miestne referendum tak, aby im vysvetlil, že priradenie alebo zlúčenie s inou mestskou časťou nie je správny krok. Čím menšia mestská časť, tým je to jednoduchšie. A tí starostovia, si uvedomme, v tých menších mestských častiach to naozaj funguje trošku inak. Ten starosta, každý vie, kde má tú svoju bránu, kde mu zazvonia, keď sa potrebujú spýtať. Aj preto tento návrh smeruje k tomu, aby sme vyjadrili a dali túto kompetenciu vám, ktorí ste volení podľa obvodov všetkými občanmi Košíc. Aj preto tento návrh je o tom, že vy a keby sa podarilo ísť aj cestou referenda, tak všetci občania rozhodnú o tom, ako bude mesto vyzerať. Nie všetci budú s výsledkom spokojní, ako nie všetci sú s výsledkom akýchkoľvek volieb. Aj čo sa týka vás, ste tu teraz a určite tí, ktorí volili vašich protikandidátov alebo oponentov spokojní nie sú, že ste tu vy, lebo tu chceli vidieť niekoho iného. Ale demokraticky ste sa tu dostali a reprezentujete mesto. Samozrejme, keď donekonečna budeme hovoriť, že je správne nechať sa vyjadriť aj ľuďom, ktorí záujem vyjadriť sa  majú v menších mestských častiach. Ale keby táto cesta niekde viedla, tak možnože tá reforma alebo optimalizácia v našom meste už prebehne. Ale opakujem, keď som sa to snažil robiť v minulom roku, tak v troch mestských častiach ľudia nezáväzne sa vyjadrili v takom množstve, že keby to referendum tak bolo, tak s tým nič neurobíme. Asi by nemalo význam urobiť optimalizáciu počtu mestských častí, že z nejakého návrhnutého modelu nám 3 - 4 mestských častí  vypadnú, lebo potom by to znova nebolo to, čo sa na mestskom zastupiteľstve schváli. Čiže, áno, dá sa to povedať aj tak, že uberáme nejakej súčasné právo obyvateľovi  niektorej mestskej časti. Na druhej strane ho nahradzujem právom obyvateľa mesta Košice. A my sme mesto Košice. Čiže my to vieme vysvetliť, a preto som aj hovoril možno si spomeniete v minulosti, že každý, ktorý reprezentuje svoj názor, ho vie veľmi racionálne odôvodniť a veľmi presvedčivo odôvodniť. A každý ten názor má v sebe nejakú pravdu napriek tomu, že tie názory sú veľmi protichodné, a hovoril som o dvoch  základných modeloch. Prvým bolo k veľkým mestským častiam pričleniť menšie. A druhy model bol zachovať historické obce a spojiť veľké mestské časti. A keď som počúval, aj keď si spomínate na tie debaty, každá skupina, ktorá podporovala ten alebo ten názor mala svoje racio. Lebo vždy nájdete racio. Aj v malých mestských častiach, keď obhajujú svoju existenciu, je to história, je to to, že sa boja o to, že či tá veľká mestská časť potom bude na nich myslieť, a mnohé iné argument , ktoré sú pádne, ktoré ale vieme my zabezpečiť tým, že my si vo svojej mestskej legislatíve vieme povedať, že objem finančných prostriedkov bude zodpovedať počtu obyvateľov. Že ušetrené finančné prostriedky pôjdu do tej mestskej časti. To urobiť vieme. Tak isto racionálne bolo, keď starostovia veľkých mestských častí hovorili o tom, že asi by sme sa mali pripojiť, mali by k nám pripojiť tých menších, lebo aj tak sú už možno našou súčasťou, nachádzajú sa medzi našimi mestskými časťami, a my im ponúkneme všetky samosprávne kompetencie, ktoré máme, lebo v našej 20 - 30 tisícovej mestskej časti, keď nám pribudne tisícová mestská časť, jednoducho vyriešime tú celú agendu za nich a nebudeme potrebovať ani jedného úradníka naviac. Aj to je racionálny argument. Viete, a ten starosta veľkej mestskej časti, ktorého dôvod má tak isto pravdu. A keďže s týmto názorovým rozporom sa proste budeme stretávať stále, preto je aj tá druhá časť uznesenia, ktorá hovorí o tom, že táto kompetencia by mala ísť na vás potrebná, lebo táto kompetencia by mala byť na meste. Lebo hovoríme o meste. Čiže vráťme sa možno znova k tomu, že máme predložené návrhy, každý predkladateľ ho vie odôvodni, každý predkladateľ ho vie odôvodniť absolútne racionálne, ale my si musíme vybrať, akú cestu si určíme. A keď ste počuli aj starostov, či boli z malých, či veľkých častí, nikto nehovoril nič nepravdivé. Každý hovoril svoj názor, o ktorom je presvedčený, že je správny. Len tieto názory také budú stále. Proste dajme šancu, aby sme s tým nejako pohli. Hej? Lebo naozaj, každý sme iný. Každý máme iný názor. A zvlášť v tejto citlivej téme. Čiže, ja som aj sa vyjadril, že pre mňa je najhoršie, keby sme všetko dnes zabili. Lebo máme dve šance. Jednou šancou je prvé uznesenie, druhou šancou je druhé uznesenie. Najhoršie by bolo pre mňa, keby sme to zabili, teraz, že sme názorovo, lebo sme názorovo rozdielni. Ale to druhé je veľmi veľká vec. Je to uznesenie, že zmeníme, že poveríte ma, aby som predložil zmenu zákona alebo kto bude poslancom v Národnej rade na to, aby táto kompetencia prešla na vás. Je to obrovská zmena. A myslím si, že veľmi dôležitá. A na vás bude potom obrovská zodpovednosť. To prvé uznesenie, ktoré hovorí o referende, pokiaľ by bolo úspešné, vám dáva k vášmu rozhodnutiu mandát, ktorý vám nikto nikdy nemôže spochybniť. Pretože keby sa schválilo referendum, že sú ľudia za zlúčenie mestských častí, tak k tomu, aby sa schválila aj konkrétna forma, tak k tomu budete mať taký mandát, ktorý vám nikto nebude vedieť vziať z rúk. Ale samozrejme, má to aj svoje úskalia, ako, či vieme dospieť k jednej otázke? A keby prešla, to je mandát nespochybniteľný. Alebo či urobíme viac otázok a čo potom, keď niektoré z otázok nezískajú nadpolovičnú väčšinu? Čiže vráťme sa späť k tomu a vravím, skúsme to posunúť aspoň o krok ďalej. Ospravedlňujem sa za dlhší vstup.  Ďakujem pekne. Pán poslanec Polaček, po ňom do rozpravy pán poslanec Brixi.  

p. Polaček, poslanec MZ - Ďakujem. Pán primátor, vzácna zhoda. Ja si myslím, že vy, ja, všetci ako tu sme, 41 poslancov cíti a chce tomuto mestu pomôcť. A každý a páči sa mi, že ste začali používať slovo reforma. Lebo všetci vieme, že tú zmenu potrebujeme. Ale nesúhlasím s tým, že tie pravidlá sa nepovedia úplne celé. Jednoducho aj respondent keď dostane otázku, či chce toľko alebo toľko mestských častí, musí vedieť, čo za to získa. Musí vedieť, že po tejto zmene na tej novej mestskej časti vybaví niečo navyše. Niečo nové. Niečo čo mu dáme. A to je to, o čom tuná my sa v tejto časti spektra snažíme povedať. Čiže ja súhlasím, že my nehovorme už o kompetenciách súčasných, čo dnes. Povedzme si, aké kompetencie zajtra. Hej? Toto si povedzme. Aké zajtra. Ak bude štvormodelové mesto. Povedzme si, čo tie mestské časti ľuďom navyše dajú. A povedzme si, čo všetko úradovňa bude môcť vybaviť. Ani to tu nikde neodznelo. Aká bude kompetencia úradovne? Bude len dispečerských pracoviskom? 

 p. Raši, primátor mesta - Ďakujem. Zareagujem k tomu potom, ako sa vysloví pán poslanec Brixi, zatiaľ. 

p. Brixi, poslanec MZ - Ďakujem pán primátor. Kolegyne, kolegovia, veľmi ťažké povedať niečo nové, lebo pán primátor už mnohé naznačil. A ja som veľmi nerád, že tá diskusia k redukcii mestských častí sa posunula do úplne nezmyselných tém a nezmyselných riešení, ktoré nikam neposúvajú ani toto zastupiteľstvo a už vonkoncom nie toto mesto. Treba povedať, že každá revolúcia a každý pokrok, alebo teda mnohé z nich, nezačal tým, že s ním súhlasila absolútna väčšina respondentov, ktorých sa týka. Toto zastupiteľstvo bolo zvolené legitímnym spôsobom a musí jednoducho prijať zodpovednosť za to, akým spôsobom sa bude toto mesto uberať. Je nás tu 41 poslancov, z toho „X“ „Y“ „Z“ ďalších kolegov starostov a je úplne prirodzené, že je tu nespočetne veľké množstvo názorov, pohľadov, na ktorých sa nikdy ako plénum jednotne nedohodneme. My musíme prijať, tak ako už bolo povedané aj niekoľkými predrečníkmi, také riešenie, ktoré bude zabezpečovať efektívnu, lacnú, rýchlu a hlavne modernú samosprávu bez toho, aby sa peniaze, ktoré sa dnes prerozdeľujú nie úplne najvhodnejším spôsobom dostavali naspäť ľuďom. Ja som si dovolil poslať vám cez referát organizačný , ráno, môj návrh rozdelenia mestských častí, keďže som sa touto témou niekoľko rokov spätne zaoberal, ktorý vychádza z toho, že malé mestské časti by sa mali priradiť k mestským častiam väčším. Ja ho žiaľ nemám v písomnej podobe, takže asi v zmysle rokovacieho poriadku o ňom nemôžeme hlasovať, ale chcel by som vás poprosiť, všetkých, pokiaľ budete mať možnosť, aby ste si tento návrh pozreli, prípadne si ho v akejkoľvek podobe, funkčnej, aj s kolegami starostami osvojili. A keďže sa nejedná len o rozdelenie samotných mestských častí, alebo formu zlúčenia, ale hovorí aj o tom, ako by mali jednotlivé zlúčené mestské časti fungovať v nadväznosti na materskú mestskú časť, aké by malo byť postavenie úradovní, zástupcov, starostov,  poslancov, tak v zmysle tohto celého skúste sa zamyslieť nad tým, že ako by toto mesto sa malo uberať ďalej.  A skúsme, už taká možnosť, historická, ako je tu dnes alebo toto obdobie, už ďalšie roky byť nemusí. Sme už dosť ďaleko, o téme zlučovania mestských častí sa bavíme minimálne 5 rokov. Ak neprijmeme žiadne rozhodnutie, žiadne zásadné rozhodnutie, budeme zacyklení len v päťdesiatke rôznych názorov, ktoré nás budú pred občanmi, z ktorých každý má svoj ďalší iný názor, delimitovať v tom, čo toto mesto skutočne potrebuje. 

 p. Raši, primátor mesta - Ďakujem pekne. Keď ešte, len zareagujem, aby sme sa nevracali k tým kompetenciám. Viete, keď sa hovorí o kompetenciách a sledujete to u svojich občanov, ja tak isto od podnetov, ktoré dostávam od vás, minimálna úroveň prvého kroku, akejkoľvek zmeny je, čiže v mestských častiach, ktoré ostávajú, ich kompetencie zostávajú zachované, čiže tam sa dá ísť len cestou hore. V úradovniach, ktoré by vznikli, tam sa dá preniesť čiastočne aj kompetencia, ktorá je teraz vykonávaná len mestom. Čiže uvedomme si, že občan nič nestratí, môže len získať. V úradovni alebo v mieste kontaktu. A druhá vec je, že, nechcem sa stále vracať k peniazom, ale musím, keď si sami vezmete, s čím ste najčastejšie konfrontovaní vo svojich mestských častiach, sú to požiadavky obyvateľov vašich mestských častí, ktoré vo väčšine prípadov znamenajú aj nejaký finančný náklad. Čiže, ten občan na to, aby lepšie žil, určite chce aj čo najviac veci vybaviť. Ale koľkokrát občan mestskej časti musí fyzicky niečo vybaviť? Ten počet budeme stále znižovať kvôli tomu, že sme boli úspešní v OPIS-e, budeme implementovať OPIS, čiže ten počet toho, čo teraz možno musí vybaviť fyzicky, bude môcť urobiť OPIS-om. Samozrejme, časť občanov nebude, najmä starších občanov asi nebude využívať elektronické služby, tak bude chcieť na ten úrad prísť. Z hľadiska života občana v danej mestskej časti, nie každý navštevuje dennodenne úrad, aby niečo vybavil. Mnohé veci už teraz vybavíte možno poštou, možno elektronicky, možno vám to dôjde šekom, keď ide o platbu nejakých daní, takže v súčasnosti neevidujeme enormné množstvo alebo ja si ani nepamätám, že by som riešil nejakú otázku z občanov, že sa sťažujú na to, že v nejakom počte, väčšom, že sa sťažujú na to, že niečo teraz nevybavia a chýba im, aby niečo vybavili na mestskej časti. Úradovňa, ktorá by bola poskytnutá mestom alebo ten kontakt by vedel poskytnúť aj službu, ktorú teraz v kompetencii vykonáva mesto. Čiže preto si myslím, že tá kompetencia nie tak silný moment ako to, že každá z týchto možností zmeny mesta prinesie to, že sa vyrieši problém občana, ktorý teraz cíti a tým problémom naozaj môže byť chodník alebo nejaké detské ihrisko alebo niečo. Teraz faktické poznámky. Čiže pán poslanec Betuš, po ňom pani poslankyňa Jenčová.

p. Betuš, poslanec MZ - Ďakujem za slovo, vážený pán primátor, dámy a pani, ja predložím procedurálny návrh v tomto znení: „Na základe odznelej diskusie, stanoviska Rady starostov mesta Košice a výsledku porady poslaneckého klubu, nášho, Šport do Košíc, predkladáme v záujme racionálneho a zodpovedného posúdenia všetkých návrhov, vystúpení, odporúčaní a stanovísk, vo veci návrhu postupov pri riešení redukcie mestských častí v Košiciach, navrhujem prerušiť uvedený bod rokovania mimoriadneho Mestského zastupiteľstva mesta Košice a pokračovať po voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky.“ Ďakujem. 

p. Raši, primátor mesta - Bol predložený procedurálny návrh. Musíme hlasovať ihneď. Prosím hlasujete. 

Hlasovanie č. 4 -	za: 32, proti: 0, zdržali sa: 4

p. Raši, primátor mesta - Prerušujem rokovanie o tomto bode. Ďakujem pekne.

Záver zasadnutia

Primátor mesta Košice sa poďakoval poslancom MZ za ich účasť. Uviedol, že najbližšie sa stretnú na ďalšom rokovaní mestského zastupiteľstva a vyhlásil IX. mimoriadne zasadnutie Mestského zastupiteľstva v Košiciach za ukončené.

            Ing. Pavol Lazúr     				        MUDr. Richard Raši, PhD., MPH
riaditeľ Magistrátu mesta Košice			                 primátor mesta Košice

Zápisnica vyhotovená dňa 15.02.2016
Zapísal: A. S. Partner a Blanka Lukáčová, Referát samosprávnych orgánov MMK

Overovatelia zápisnice:

Ing. Marek Kandráč ..........................................................	Podpísal dňa: 16.02.2016

Ing. Lenka Kovačevičová ..................................................	Podpísala dňa: 22.02.2016